# Den Europæiske Unions L 118/2020

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 118 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 63. årgang16. april 2020 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 118

Dansk udgave

Retsforskrifter

63. årgang16. april 2020

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/526 af 15. april 2020 om genindførelse af en endelig udligningstold på importen af visse rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien for så vidt angår Jindal Saw Limited som følge af Rettens dom i sag T-300/16 | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/527 af 15. april 2020 om genindførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien for så vidt angår Jindal Saw Limited som følge af Rettens dom i sag T-301/16 | 14 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/528 af 14. april 2020 om bemyndigelse af laboratorier i Brasilien, Kina, Sydkorea, Thailand og USA til at foretage serologiske test til kontrol af rabiesvacciners virkning på hunde, katte og fritter
  (meddelt under nummer C(2020) 2103)

   (
  1
  ) | 26 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/529 af 15. april 2020 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/47 om beskyttelsesforanstaltninger over for højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 i visse medlemsstater
  (meddelt under nummer C(2020) 2369)

   (
  1
  ) | 29 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/526 af 15. april 2020 om genindførelse af en endelig udligningstold på importen af visse rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien for så vidt angår Jindal Saw Limited som følge af Rettens dom i sag T-300/16

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/527 af 15. april 2020 om genindførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien for så vidt angår Jindal Saw Limited som følge af Rettens dom i sag T-301/16

14

AFGØRELSER

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/528 af 14. april 2020 om bemyndigelse af laboratorier i Brasilien, Kina, Sydkorea, Thailand og USA til at foretage serologiske test til kontrol af rabiesvacciners virkning på hunde, katte og fritter
  (meddelt under nummer C(2020) 2103)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2020) 2103)

1

26

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/529 af 15. april 2020 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/47 om beskyttelsesforanstaltninger over for højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 i visse medlemsstater
  (meddelt under nummer C(2020) 2369)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2020) 2369)

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 16.4.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 118/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 118/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2020/526

af 15. april 2020

om genindførelse af en endelig udligningstold på importen af visse rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien for så vidt angår Jindal Saw Limited som følge af Rettens dom i sag T-300/16

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1), særlig artikel 15 og artikel 24, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   PROCEDURE

PROCEDURE

| (1) | Den 17. marts 2016 vedtog Kommissionen gennemførelsesforordning (EU) 2016/387 (2) om indførelse af en endelig udligningstold på importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien (»den omtvistede forordning«). |
| --- | --- |

(1)

Den 17. marts 2016 vedtog Kommissionen gennemførelsesforordning (EU) 2016/387 (2) om indførelse af en endelig udligningstold på importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien (»den omtvistede forordning«).

2

1.1.   Den Europæiske Unions Rets dom

Den Europæiske Unions Rets dom

| (2) | Jindal Saw Limited (»Jindal«) og virksomhedens forretningsmæssigt forbundne importør, Jindal Saw Italia SpA (sammen »sagsøgerne«), anfægtede den omtvistede antisubsidieforordning ved Retten. Retten afsagde den 10. april 2019 dom i sag T-300/16 (3) vedrørende den omtvistede forordning (»dommen«). |
| --- | --- |

(2)

Jindal Saw Limited (»Jindal«) og virksomhedens forretningsmæssigt forbundne importør, Jindal Saw Italia SpA (sammen »sagsøgerne«), anfægtede den omtvistede antisubsidieforordning ved Retten. Retten afsagde den 10. april 2019 dom i sag T-300/16 (3) vedrørende den omtvistede forordning (»dommen«).

3

| (3) | Retten fandt, at beregningen af størrelsen på den fordel, Jindal opnåede som følge af leveringen af jernmalm mod utilstrækkeligt vederlag, var i strid med artikel 6, litra d), i den antisubsidiegrundforordning, der var gældende på tidspunktet for den oprindelige undersøgelse (4) (»antisubsidiegrundforordningen«). Retten fandt navnlig, at de transportomkostninger, der rent faktisk påløb hos Jindal mellem minen og virksomheden i Indien, var højere end dem, som Kommissionen tog i betragtning ved beregningen af den gennemsnitlige købspris for jernmalm i Indien. Det er Rettens opfattelse, at en sådan forskel i transportomkostninger betyder, at den pris, som Jindal indkøber jernmalm til på det indiske marked, faktisk var højere end den gennemsnitlige købspris, som Kommissionen anvendte til at fastsætte vederlagsniveauet, hvilket uundgåeligt havde en indvirkning på den fordel, der kunne indrømmes den eksporterende producent (5). Retten konstaterede derfor, at Kommissionen tilsidesatte antisubsidiegrundforordningens artikel 3, stk. 2, og artikel 6, litra d) (ved fejlagtigt tilfældigt at udvælge visse poster i Jindals leveringsomkostninger til at beregne de almindelige gennemsnitlige transportomkostninger), samt antisubsidiegrundforordningens artikel 15, stk. 1, tredje afsnit (ved at fastsatte udligningstolden på et niveau, der var højere end de udligningsberettigede subsidier). |
| --- | --- |

(3)

Retten fandt, at beregningen af størrelsen på den fordel, Jindal opnåede som følge af leveringen af jernmalm mod utilstrækkeligt vederlag, var i strid med artikel 6, litra d), i den antisubsidiegrundforordning, der var gældende på tidspunktet for den oprindelige undersøgelse (4) (»antisubsidiegrundforordningen«). Retten fandt navnlig, at de transportomkostninger, der rent faktisk påløb hos Jindal mellem minen og virksomheden i Indien, var højere end dem, som Kommissionen tog i betragtning ved beregningen af den gennemsnitlige købspris for jernmalm i Indien. Det er Rettens opfattelse, at en sådan forskel i transportomkostninger betyder, at den pris, som Jindal indkøber jernmalm til på det indiske marked, faktisk var højere end den gennemsnitlige købspris, som Kommissionen anvendte til at fastsætte vederlagsniveauet, hvilket uundgåeligt havde en indvirkning på den fordel, der kunne indrømmes den eksporterende producent (5). Retten konstaterede derfor, at Kommissionen tilsidesatte antisubsidiegrundforordningens artikel 3, stk. 2, og artikel 6, litra d) (ved fejlagtigt tilfældigt at udvælge visse poster i Jindals leveringsomkostninger til at beregne de almindelige gennemsnitlige transportomkostninger), samt antisubsidiegrundforordningens artikel 15, stk. 1, tredje afsnit (ved at fastsatte udligningstolden på et niveau, der var højere end de udligningsberettigede subsidier).

4

5

| (4) | Retten fandt også, at Kommissionen havde begået en fejl i beregningen af prisunderbuddet for så vidt angår sagsøgerne. I dette tilfælde havde Kommissionen på den ene side for så vidt angår EU-erhvervsgrenen taget hensyn enten til priserne ab fabrik (6), når produktionsenhederne solgte direkte til uafhængige købere, eller til salgsenhedernes priser ab fabrik. På den anden side havde Kommissionen for så vidt angår Jindals salg på EU-markedet som en udgangspris for at nå frem til en sammenlignelig hjemtagelsespris (landed price) i EU anvendt eksportprisen som beregnet ved fastlæggelsen af dumpingmargenen (dvs. fratrukket SA&G-omkostningerne plus fortjenesten hos Jindals forretningsmæssigt forbundne salgsenheder i EU). Ifølge Retten indebærer det forhold, at producenten ikke markedsfører varer direkte, men gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder, at der foreligger særlige omkostninger og en særlig fortjenstmargen for disse enheder, hvorfor deres priser over for uafhængige købere generelt er højere end producenternes priser i direkte salg til sådanne købere, og de kan således ikke sammenlignes med sidstnævnte priser (7). Retten fandt, at eftersom Kommissionen med henblik på den prissammenligning, den foretog som led i beregningen af underbuddet, sidestillede salgsenhedernes priser i forhold til uafhængige købere med producenternes priser i direkte salg til sådanne købere alene for så vidt angår den samme vare fra EU-erhvervsgrenen, tog den for denne vare hensyn til en forhøjet pris, som dermed var ugunstig for Jindal Saw, der foretog hovedparten af sit salg til Unionen gennem salgsenheder (8). Retten fandt, at der var tale om en fejl ved beregningen af prisunderbuddet for den pågældende vare, eftersom beregningen af underbuddet ikke blev foretaget ved en sammenligning af priser i samme handelsled. Derfor konstaterede Retten en fejl, i og med at Kommissionen trak salgsomkostningerne og fortjenesten hos Jindals forretningsmæssigt forbundne salgsenheder i Unionen fra salget til den første uafhængige køber, mens salgsomkostningerne og fortjenesten hos EU-erhvervsgrenens forretningsmæssigt forbundne salgsenheder ikke blev trukket fra EU-erhvervsgrenens salgspriser til den første uafhængige kunde. Retten fandt, at de to priser ikke blev sammenlignet symmetrisk i samme handelsled. |
| --- | --- |

(4)

Retten fandt også, at Kommissionen havde begået en fejl i beregningen af prisunderbuddet for så vidt angår sagsøgerne. I dette tilfælde havde Kommissionen på den ene side for så vidt angår EU-erhvervsgrenen taget hensyn enten til priserne ab fabrik (6), når produktionsenhederne solgte direkte til uafhængige købere, eller til salgsenhedernes priser ab fabrik. På den anden side havde Kommissionen for så vidt angår Jindals salg på EU-markedet som en udgangspris for at nå frem til en sammenlignelig hjemtagelsespris (landed price) i EU anvendt eksportprisen som beregnet ved fastlæggelsen af dumpingmargenen (dvs. fratrukket SA&G-omkostningerne plus fortjenesten hos Jindals forretningsmæssigt forbundne salgsenheder i EU). Ifølge Retten indebærer det forhold, at producenten ikke markedsfører varer direkte, men gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder, at der foreligger særlige omkostninger og en særlig fortjenstmargen for disse enheder, hvorfor deres priser over for uafhængige købere generelt er højere end producenternes priser i direkte salg til sådanne købere, og de kan således ikke sammenlignes med sidstnævnte priser (7). Retten fandt, at eftersom Kommissionen med henblik på den prissammenligning, den foretog som led i beregningen af underbuddet, sidestillede salgsenhedernes priser i forhold til uafhængige købere med producenternes priser i direkte salg til sådanne købere alene for så vidt angår den samme vare fra EU-erhvervsgrenen, tog den for denne vare hensyn til en forhøjet pris, som dermed var ugunstig for Jindal Saw, der foretog hovedparten af sit salg til Unionen gennem salgsenheder (8). Retten fandt, at der var tale om en fejl ved beregningen af prisunderbuddet for den pågældende vare, eftersom beregningen af underbuddet ikke blev foretaget ved en sammenligning af priser i samme handelsled. Derfor konstaterede Retten en fejl, i og med at Kommissionen trak salgsomkostningerne og fortjenesten hos Jindals forretningsmæssigt forbundne salgsenheder i Unionen fra salget til den første uafhængige køber, mens salgsomkostningerne og fortjenesten hos EU-erhvervsgrenens forretningsmæssigt forbundne salgsenheder ikke blev trukket fra EU-erhvervsgrenens salgspriser til den første uafhængige kunde. Retten fandt, at de to priser ikke blev sammenlignet symmetrisk i samme handelsled.

6

7

8

| (5) | Som følge heraf konstaterede Retten, at Kommissionen også havde tilsidesat antisubsidiegrundforordningens artikel 8, stk. 1. Da underbuddet som beregnet i den omtvistede forordning dannede grundlag for konklusionen om, at importen af den pågældende vare forårsagede EU-erhvervsgrenens skade, fandt Retten, at eksistensen af en årsagsforbindelse mellem den subsidierede import og EU-erhvervsgrenens skade som en nødvendig betingelse for pålæggelsen af udligningstold i henhold til antidumpinggrundforordningens artikel 8, stk. 5, også kunne være fejlbehæftet (9). |
| --- | --- |

(5)

Som følge heraf konstaterede Retten, at Kommissionen også havde tilsidesat antisubsidiegrundforordningens artikel 8, stk. 1. Da underbuddet som beregnet i den omtvistede forordning dannede grundlag for konklusionen om, at importen af den pågældende vare forårsagede EU-erhvervsgrenens skade, fandt Retten, at eksistensen af en årsagsforbindelse mellem den subsidierede import og EU-erhvervsgrenens skade som en nødvendig betingelse for pålæggelsen af udligningstold i henhold til antidumpinggrundforordningens artikel 8, stk. 5, også kunne være fejlbehæftet (9).

9

| (6) | Retten fandt desuden, at det ikke kunne udelukkes, at EU-erhvervsgrenens skadesmargen ville være blevet fastsat til et lavere niveau end subsidiesatsen, hvis prisunderbuddet var blevet beregnet korrekt. I så fald burde udligningstolden reduceres til en sats, som ville være tilstrækkelig til at afhjælpe denne skade, jf. antisubsidiegrundforordningens artikel 15, stk. 1, tredje afsnit (10). |
| --- | --- |

(6)

Retten fandt desuden, at det ikke kunne udelukkes, at EU-erhvervsgrenens skadesmargen ville være blevet fastsat til et lavere niveau end subsidiesatsen, hvis prisunderbuddet var blevet beregnet korrekt. I så fald burde udligningstolden reduceres til en sats, som ville være tilstrækkelig til at afhjælpe denne skade, jf. antisubsidiegrundforordningens artikel 15, stk. 1, tredje afsnit (10).

10

| (7) | I lyset af ovenstående betragtninger annullerede Retten den omtvistede forordning for så vidt angår Jindal Saw Limited. |
| --- | --- |

(7)

I lyset af ovenstående betragtninger annullerede Retten den omtvistede forordning for så vidt angår Jindal Saw Limited.

1.2.   Gennemførelse af Rettens dom

Gennemførelse af Rettens dom

| (8) | I henhold til artikel 266 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«) har EU-institutionerne pligt til at gennemføre de til opfyldelse af Rettens domme nødvendige foranstaltninger. Når en retsakt, der er vedtaget af EU-institutionerne som led i en administrativ procedure som f.eks. antisubsidieundersøgelsen i dette tilfælde, annulleres, består gennemførelsen af Rettens dom i at lade den annullerede retsakt afløse af en ny, hvori den ulovlighed, som Retten havde påpeget, ikke indgår (11). |
| --- | --- |

(8)

I henhold til artikel 266 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«) har EU-institutionerne pligt til at gennemføre de til opfyldelse af Rettens domme nødvendige foranstaltninger. Når en retsakt, der er vedtaget af EU-institutionerne som led i en administrativ procedure som f.eks. antisubsidieundersøgelsen i dette tilfælde, annulleres, består gennemførelsen af Rettens dom i at lade den annullerede retsakt afløse af en ny, hvori den ulovlighed, som Retten havde påpeget, ikke indgår (11).

11

| (9) | I henhold til Domstolens praksis kan proceduren for at lade en annulleret retsakt erstatte genoptages netop på det punkt, hvor ulovligheden indtrådte (12). Det betyder navnlig, at annullationen i en situation, hvor en retsakt, som afslutter en administrativ procedure, annulleres, ikke nødvendigvis vedrører de forberedende retsakter, såsom indledningen af antisubsidieproceduren. I en situation, hvor en forordning om indførelse af endelig udligningstold annulleres, betyder dette for eksempel, at proceduren stadig pågår, fordi det kun er den retsakt, der afsluttede proceduren, der ikke længere indgår i EU's retsorden (13), medmindre ulovligheden indtrådte i forbindelse med indledningen af proceduren. Genoptagelsen af den administrative procedure med genindførelsen af udligningstold på importen i den periode, hvor den annullerede forordning fandt anvendelse, kan ikke anses for at være i strid med reglen om forbud mod tilbagevirkende kraft (14). |
| --- | --- |

(9)

I henhold til Domstolens praksis kan proceduren for at lade en annulleret retsakt erstatte genoptages netop på det punkt, hvor ulovligheden indtrådte (12). Det betyder navnlig, at annullationen i en situation, hvor en retsakt, som afslutter en administrativ procedure, annulleres, ikke nødvendigvis vedrører de forberedende retsakter, såsom indledningen af antisubsidieproceduren. I en situation, hvor en forordning om indførelse af endelig udligningstold annulleres, betyder dette for eksempel, at proceduren stadig pågår, fordi det kun er den retsakt, der afsluttede proceduren, der ikke længere indgår i EU's retsorden (13), medmindre ulovligheden indtrådte i forbindelse med indledningen af proceduren. Genoptagelsen af den administrative procedure med genindførelsen af udligningstold på importen i den periode, hvor den annullerede forordning fandt anvendelse, kan ikke anses for at være i strid med reglen om forbud mod tilbagevirkende kraft (14).

12

13

14

| (10) | I den foreliggende sag annullerede Retten den omtvistede forordning for så vidt angår Jindal Saw Limited, eftersom Kommissionen med hensyn til leveringen af jernmalm havde fejlberegnet det subsidiebeløb, som var til Jindals fordel, og den havde begået en fejl ved fastlæggelsen af, hvorvidt der var tale om et betydeligt underbud. Sidstnævnte fejl kunne eventuelt have betydet, at analysen af årsagssammenhængen og skadesmargenen var fejlbehæftet. |
| --- | --- |

(10)

I den foreliggende sag annullerede Retten den omtvistede forordning for så vidt angår Jindal Saw Limited, eftersom Kommissionen med hensyn til leveringen af jernmalm havde fejlberegnet det subsidiebeløb, som var til Jindals fordel, og den havde begået en fejl ved fastlæggelsen af, hvorvidt der var tale om et betydeligt underbud. Sidstnævnte fejl kunne eventuelt have betydet, at analysen af årsagssammenhængen og skadesmargenen var fejlbehæftet.

| (11) | De konstateringer i den omtvistede antisubsidieforordning, som ikke blev anfægtet, eller som blev anfægtet, men som Retten afviste, eller som Retten ikke undersøgte, og som derfor ikke førte til annullationen af den omtvistede forordning, forbliver gyldige i fuldt omfang (15). |
| --- | --- |

(11)

De konstateringer i den omtvistede antisubsidieforordning, som ikke blev anfægtet, eller som blev anfægtet, men som Retten afviste, eller som Retten ikke undersøgte, og som derfor ikke førte til annullationen af den omtvistede forordning, forbliver gyldige i fuldt omfang (15).

15

| (12) | Efter Rettens domme i sag T-300/16 af 10. april 2019 besluttede Kommissionen ved en meddelelse (»meddelelsen om genoptagelse«) delvis at genoptage antisubsidieundersøgelsen vedrørende importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern), som førte til vedtagelsen af den omtvistede forordning, og at genoptage undersøgelsen på det tidspunkt, hvor ulovligheden indtrådte. Genoptagelsen var begrænset til gennemførelsen af Rettens dom for så vidt angår Jindal Saw Limited. |
| --- | --- |

(12)

Efter Rettens domme i sag T-300/16 af 10. april 2019 besluttede Kommissionen ved en meddelelse (»meddelelsen om genoptagelse«) delvis at genoptage antisubsidieundersøgelsen vedrørende importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern), som førte til vedtagelsen af den omtvistede forordning, og at genoptage undersøgelsen på det tidspunkt, hvor ulovligheden indtrådte. Genoptagelsen var begrænset til gennemførelsen af Rettens dom for så vidt angår Jindal Saw Limited.

| (13) | Derefter besluttede Kommissionen den 22. juli 2019 at gøre importen af visse rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien og fremstillet af Jindal Saw Limited til genstand for registrering og anmodede de nationale toldmyndigheder om at afvente offentliggørelsen af Kommissionens relevante gennemførelsesforordning om genindførelse af told, inden de traf afgørelse om kravet om godtgørelse af eller fritagelse for udligningstold for så vidt angår importen fra Jindal Saw Limited (16) (»forordningen om registrering«). |
| --- | --- |

(13)

Derefter besluttede Kommissionen den 22. juli 2019 at gøre importen af visse rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien og fremstillet af Jindal Saw Limited til genstand for registrering og anmodede de nationale toldmyndigheder om at afvente offentliggørelsen af Kommissionens relevante gennemførelsesforordning om genindførelse af told, inden de traf afgørelse om kravet om godtgørelse af eller fritagelse for udligningstold for så vidt angår importen fra Jindal Saw Limited (16) (»forordningen om registrering«).

16

| (14) | Kommissionen informerede de interesserede parter om genoptagelsen og opfordrede dem til at fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen informerede de interesserede parter om genoptagelsen og opfordrede dem til at fremsætte bemærkninger.

2.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (15) | Kommissionen modtog bemærkninger fra EU-erhvervsgrenen og to eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen modtog bemærkninger fra EU-erhvervsgrenen og to eksporterende producenter.

| (16) | Med hensyn til subsidieberegningen mindede klageren (SG PAM) om, at Kommissionen i henhold til Retten kun havde overvurderet den fordel, der blev indrømmet Jindal som følge af indkøbet af jernmalm mod utilstrækkeligt vederlag, på grund en mangelfuld vurdering af transportomkostningerne, og at Retten ellers stadfæstede Kommissionens begrundelse og afviste alle andre indsigelser. Derfor indebar dommens gennemførelse kun, at Kommissionen foretager en ny vurdering af transportomkostningerne med henblik på genberegning af den pågældende fordel. |
| --- | --- |

(16)

Med hensyn til subsidieberegningen mindede klageren (SG PAM) om, at Kommissionen i henhold til Retten kun havde overvurderet den fordel, der blev indrømmet Jindal som følge af indkøbet af jernmalm mod utilstrækkeligt vederlag, på grund en mangelfuld vurdering af transportomkostningerne, og at Retten ellers stadfæstede Kommissionens begrundelse og afviste alle andre indsigelser. Derfor indebar dommens gennemførelse kun, at Kommissionen foretager en ny vurdering af transportomkostningerne med henblik på genberegning af den pågældende fordel.

| (17) | Jindal hævdede, at Kommissionen ikke kunne påbyde de nationale toldmyndigheder at undlade at godtgøre og/eller fritage for betaling af antidumpingtold, som var blevet opkrævet i henhold til den omtvistede forordning. Virksomheden hævdede, at situationen i dette tilfælde adskilte sig fra situationen i Deichmann-dommen (17). Jindal hævdede også, at tolden ikke kunne genindføres med tilbagevirkende kraft. I henhold til Jindal blev den omtvistede forordning annulleret i sin helhed, hvilket er ensbetydende med, at den var blevet fjernet fra EU's retsorden med tilbagevirkende kraft, hvorimod Deichmann-dommen ikke omfattede faktorer, der »kunne rejse tvivl om gyldigheden af den endelige forordning«. Endvidere hævdede Jindal, at den ulovlighed, der blev konstateret i forbindelse med analysen af prisunderbuddet, havde gjort hele Kommissionens analyse af årsagssammenhængen ugyldig. Dette var for Jindal at se ensbetydende med, at tolden hverken skulle have været indført eller genindført i sin helhed, eftersom hele analysen af skade og årsagssammenhæng var mangelfuld. Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog Jindal disse påstande uden at fremlægge yderligere argumenter. |
| --- | --- |

(17)

Jindal hævdede, at Kommissionen ikke kunne påbyde de nationale toldmyndigheder at undlade at godtgøre og/eller fritage for betaling af antidumpingtold, som var blevet opkrævet i henhold til den omtvistede forordning. Virksomheden hævdede, at situationen i dette tilfælde adskilte sig fra situationen i Deichmann-dommen (17). Jindal hævdede også, at tolden ikke kunne genindføres med tilbagevirkende kraft. I henhold til Jindal blev den omtvistede forordning annulleret i sin helhed, hvilket er ensbetydende med, at den var blevet fjernet fra EU's retsorden med tilbagevirkende kraft, hvorimod Deichmann-dommen ikke omfattede faktorer, der »kunne rejse tvivl om gyldigheden af den endelige forordning«. Endvidere hævdede Jindal, at den ulovlighed, der blev konstateret i forbindelse med analysen af prisunderbuddet, havde gjort hele Kommissionens analyse af årsagssammenhængen ugyldig. Dette var for Jindal at se ensbetydende med, at tolden hverken skulle have været indført eller genindført i sin helhed, eftersom hele analysen af skade og årsagssammenhæng var mangelfuld. Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog Jindal disse påstande uden at fremlægge yderligere argumenter.

17

| (18) | Kommissionen mindede om, at det følger af fast retspraksis, at når Domstolen erklærer, at en forordning, der indfører told, er ugyldig, skal denne told anses for ikke at være skyldig efter lovgivningen i den forstand, hvori dette udtryk er anvendt i toldkodeksens artikel 236, og for i princippet at kunne tilbagebetales af toldmyndighederne på de betingelser, som er fastsat herom (18). Domstolen har dog også fastslået, at hvilken rækkevidde en dom om ugyldighed fra Domstolen præcist har, og de forpligtelser, der således følger heraf, skal for hvert konkrete tilfælde fastsættes under hensyntagen ikke blot til konklusionen i dommen, men også til de præmisser, som danner det fornødne grundlag herfor (19). |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen mindede om, at det følger af fast retspraksis, at når Domstolen erklærer, at en forordning, der indfører told, er ugyldig, skal denne told anses for ikke at være skyldig efter lovgivningen i den forstand, hvori dette udtryk er anvendt i toldkodeksens artikel 236, og for i princippet at kunne tilbagebetales af toldmyndighederne på de betingelser, som er fastsat herom (18). Domstolen har dog også fastslået, at hvilken rækkevidde en dom om ugyldighed fra Domstolen præcist har, og de forpligtelser, der således følger heraf, skal for hvert konkrete tilfælde fastsættes under hensyntagen ikke blot til konklusionen i dommen, men også til de præmisser, som danner det fornødne grundlag herfor (19).

18

19

| (19) | I den foreliggende sag fandt Retten en fejl ved beregningen af størrelsen på fordelen for så vidt angår leveringen af jernmalm mod utilstrækkeligt vederlag. Denne fejl havde kun indvirkning på et af de subsidier, der blev udlignet i forbindelse med den oprindelige undersøgelse (svarende til 3,91 % af de 8,7 % af subsidiernes samlede værdi). Fejlen kunne således ikke sænke tolden til under minimalniveauet. |
| --- | --- |

(19)

I den foreliggende sag fandt Retten en fejl ved beregningen af størrelsen på fordelen for så vidt angår leveringen af jernmalm mod utilstrækkeligt vederlag. Denne fejl havde kun indvirkning på et af de subsidier, der blev udlignet i forbindelse med den oprindelige undersøgelse (svarende til 3,91 % af de 8,7 % af subsidiernes samlede værdi). Fejlen kunne således ikke sænke tolden til under minimalniveauet.

| (20) | Retten rejste desuden i dommens præmis 255-259 tvivl om den metode, der var blevet anvendt til beregning af underbuddet for så vidt angår Jindal, og dens konsekvenser for årsagssammenhængen samt dens eventuelle konsekvenser for Jindals skadesmargen. Disse forhold rejste dog ikke tvivl om gyldigheden af alle de øvrige konklusioner i den omtvistede forordning, som kan underbygge gyldigheden af Kommissionens endelige konklusioner om skade, jf. betragtning 30. Selv hvis der i henhold til konklusionerne i den genoptagne undersøgelse ikke burde genindføres udligningstold, ville toldmyndighederne under alle omstændigheder have mulighed for at godtgøre hele det toldbeløb, som var opkrævet, siden den omtvistede forordning blev vedtaget. |
| --- | --- |

(20)

Retten rejste desuden i dommens præmis 255-259 tvivl om den metode, der var blevet anvendt til beregning af underbuddet for så vidt angår Jindal, og dens konsekvenser for årsagssammenhængen samt dens eventuelle konsekvenser for Jindals skadesmargen. Disse forhold rejste dog ikke tvivl om gyldigheden af alle de øvrige konklusioner i den omtvistede forordning, som kan underbygge gyldigheden af Kommissionens endelige konklusioner om skade, jf. betragtning 30. Selv hvis der i henhold til konklusionerne i den genoptagne undersøgelse ikke burde genindføres udligningstold, ville toldmyndighederne under alle omstændigheder have mulighed for at godtgøre hele det toldbeløb, som var opkrævet, siden den omtvistede forordning blev vedtaget.

| (21) | Endvidere har Domstolen konsekvent fastholdt, at antidumpinggrundforordningens artikel 10, stk. 1 (20), ikke hindrer, at der ved retsakter genindføres antidumpingtold på importen i den periode, hvor de forordninger, der er erklæret ugyldige, fandt anvendelse (21). Kommissionen er af den opfattelse, at disse konklusioner også finder anvendelse på udligningstold, for den gældende antisubsidiegrundforordnings artikel 16 (22) hindrer heller ikke, at der ved retsakter genindføres udligningstold på importen i den periode, hvor de forordninger, der er erklæret ugyldige, fandt anvendelse. Som forklaret i betragtning 15 i forordningen om registrering kan genoptagelsen af den administrative procedure og den eventuelle genindførelse af told derfor ikke anses for at være i strid med princippet om ikketilbagevirkende kraft (23). I meddelelsen om genoptagelse af undersøgelsen blev de interesserede parter, herunder importørerne, faktisk allerede underrettet om, at enhver fremtidig betalingsforpligtelse, hvis det er berettiget, udspringer af resultaterne af den fornyede undersøgelse. Derfor blev Jindals påstand om, at tolden ikke kan genindføres som følge af genoptagelsen af den oprindelige undersøgelse, afvist. |
| --- | --- |

(21)

Endvidere har Domstolen konsekvent fastholdt, at antidumpinggrundforordningens artikel 10, stk. 1 (20), ikke hindrer, at der ved retsakter genindføres antidumpingtold på importen i den periode, hvor de forordninger, der er erklæret ugyldige, fandt anvendelse (21). Kommissionen er af den opfattelse, at disse konklusioner også finder anvendelse på udligningstold, for den gældende antisubsidiegrundforordnings artikel 16 (22) hindrer heller ikke, at der ved retsakter genindføres udligningstold på importen i den periode, hvor de forordninger, der er erklæret ugyldige, fandt anvendelse. Som forklaret i betragtning 15 i forordningen om registrering kan genoptagelsen af den administrative procedure og den eventuelle genindførelse af told derfor ikke anses for at være i strid med princippet om ikketilbagevirkende kraft (23). I meddelelsen om genoptagelse af undersøgelsen blev de interesserede parter, herunder importørerne, faktisk allerede underrettet om, at enhver fremtidig betalingsforpligtelse, hvis det er berettiget, udspringer af resultaterne af den fornyede undersøgelse. Derfor blev Jindals påstand om, at tolden ikke kan genindføres som følge af genoptagelsen af den oprindelige undersøgelse, afvist.

20

21

22

23

| (22) | Jindal hævdede også, at Kommissionen skal anvende Jindals faktiske priser ved salg til de første uafhængige kunder for at opfylde Rettens dom. Virksomheden fremhævede, at Kommissionen ikke må beregne priserne for EU-erhvervsgrenens salgsdatterselskaber. Jindal hævdede, at det ville være i strid med dommens præmis 251, hvori Retten stadfæstede: »... at de priser, der blev anvendt til beregningen af underbuddet, skulle være priserne forhandlet med de uafhængige købere, dvs. de priser, som disse kunne tage i betragtning med henblik på beslutningen om at købe EU-erhvervsgrenens varer eller de pågældende eksporterende producenters varer, og ikke priserne i et mellemliggende led«. I den henseende mente Kommissionen ikke, at Retten i Kazchrome (24), dvs. den kilde, som Retten citerede i Jindal, var gået så langt som til at drage den kategoriske konklusion, som Jindal nu havde draget (nemlig, at det afgørende i alle tilfælde ved beregning af prisunderbud er de faktiske priser, som den eksporterende producents forretningsmæssigt forbundne salgsenheder i EU forlanger). Faktisk udviste Retten i Kazchrome en forsigtig tilgang med sin bemærkning om, at »den konklusion, der følger af undersøgelsen ovenfor, alene vedrører nærværende sag« (25). Kommissionen er af den opfattelse, at cif-hjemtagelsespriserne (CIF landed prices) ved toldbehandlingshavnen kan anvendes til at undersøge subsidieret imports indvirkning på priserne ved hjælp af specifikke beregninger af underbuddet. Det er i dette led, at import normalt konkurrerer med EU-erhvervsgrenens priser, for det er i dette led, at forhandlere enten vælger at skaffe varen fra EU-erhvervsgrenen eller fra de eksporterende producenter. Forsøg på at anslå disse cif-hjemtagelsespriser (CIF landed prices) i en kontekst, hvor den eksporterende producent sælger gennem forretningsmæssigt forbundne enheder i Unionen, med henblik på beregning af underbuddet adskiller sig ikke fra en situation, hvor Kommissionen med henblik på sammenligning gør direkte brug af cif-hjemtagelsespriserne (CIF landed prices) for eksporterende producenter ved direkte salg i Unionen. Henvisningen til »priser, der er forhandlet« både i Kazchrome og derefter senere i Jindal bør derfor forstås i den rette kontekst. |
| --- | --- |

(22)

Jindal hævdede også, at Kommissionen skal anvende Jindals faktiske priser ved salg til de første uafhængige kunder for at opfylde Rettens dom. Virksomheden fremhævede, at Kommissionen ikke må beregne priserne for EU-erhvervsgrenens salgsdatterselskaber. Jindal hævdede, at det ville være i strid med dommens præmis 251, hvori Retten stadfæstede: »... at de priser, der blev anvendt til beregningen af underbuddet, skulle være priserne forhandlet med de uafhængige købere, dvs. de priser, som disse kunne tage i betragtning med henblik på beslutningen om at købe EU-erhvervsgrenens varer eller de pågældende eksporterende producenters varer, og ikke priserne i et mellemliggende led«. I den henseende mente Kommissionen ikke, at Retten i Kazchrome (24), dvs. den kilde, som Retten citerede i Jindal, var gået så langt som til at drage den kategoriske konklusion, som Jindal nu havde draget (nemlig, at det afgørende i alle tilfælde ved beregning af prisunderbud er de faktiske priser, som den eksporterende producents forretningsmæssigt forbundne salgsenheder i EU forlanger). Faktisk udviste Retten i Kazchrome en forsigtig tilgang med sin bemærkning om, at »den konklusion, der følger af undersøgelsen ovenfor, alene vedrører nærværende sag« (25). Kommissionen er af den opfattelse, at cif-hjemtagelsespriserne (CIF landed prices) ved toldbehandlingshavnen kan anvendes til at undersøge subsidieret imports indvirkning på priserne ved hjælp af specifikke beregninger af underbuddet. Det er i dette led, at import normalt konkurrerer med EU-erhvervsgrenens priser, for det er i dette led, at forhandlere enten vælger at skaffe varen fra EU-erhvervsgrenen eller fra de eksporterende producenter. Forsøg på at anslå disse cif-hjemtagelsespriser (CIF landed prices) i en kontekst, hvor den eksporterende producent sælger gennem forretningsmæssigt forbundne enheder i Unionen, med henblik på beregning af underbuddet adskiller sig ikke fra en situation, hvor Kommissionen med henblik på sammenligning gør direkte brug af cif-hjemtagelsespriserne (CIF landed prices) for eksporterende producenter ved direkte salg i Unionen. Henvisningen til »priser, der er forhandlet« både i Kazchrome og derefter senere i Jindal bør derfor forstås i den rette kontekst.

24

25

| (23) | Jindal hævdede også, at Kommissionen burde korrigere andre mangler og regnefejl, som havde vist sig, efter at den omtvistede forordning var blevet vedtaget. Som forklaret i meddelelsen om genoptagelse forbliver de konstateringer, der blev foretaget i den omtvistede forordning, og som ikke blev anfægtet, eller som blev anfægtet, men som Retten og Domstolen enten afviste eller ikke undersøgte, og som derfor ikke førte til annullationen af den omtvistede forordning, gyldige i fuldt omfang (26). Derfor er Kommissionen ikke forpligtet til at undersøge påstande om forhold ud over det, som Retten fandt ulovligt. |
| --- | --- |

(23)

Jindal hævdede også, at Kommissionen burde korrigere andre mangler og regnefejl, som havde vist sig, efter at den omtvistede forordning var blevet vedtaget. Som forklaret i meddelelsen om genoptagelse forbliver de konstateringer, der blev foretaget i den omtvistede forordning, og som ikke blev anfægtet, eller som blev anfægtet, men som Retten og Domstolen enten afviste eller ikke undersøgte, og som derfor ikke førte til annullationen af den omtvistede forordning, gyldige i fuldt omfang (26). Derfor er Kommissionen ikke forpligtet til at undersøge påstande om forhold ud over det, som Retten fandt ulovligt.

26

| (24) | Den anden eksporterende producent, Electrosteel Castings Ltd. (»ECL«), hævdede, at hvis Kommissionen konkluderer, at importen fra Jindal ikke var årsagen til den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, bør den genoverveje, om foranstaltningerne mod import fra ECL bør fastholdes. ECL hævdede også, at hvis Kommissionen korrigerer margenerne for Jindal, bør margenerne for ECL også korrigeres. Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog ECL disse påstande, med støtte fra de indiske myndigheder, og hævdede, at genberegningen af virksomhedens margener er en nødvendig følge af genoptagelsen af denne procedure. Kommissionen burde derfor foretage genberegningen på eget initiativ. |
| --- | --- |

(24)

Den anden eksporterende producent, Electrosteel Castings Ltd. (»ECL«), hævdede, at hvis Kommissionen konkluderer, at importen fra Jindal ikke var årsagen til den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, bør den genoverveje, om foranstaltningerne mod import fra ECL bør fastholdes. ECL hævdede også, at hvis Kommissionen korrigerer margenerne for Jindal, bør margenerne for ECL også korrigeres. Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog ECL disse påstande, med støtte fra de indiske myndigheder, og hævdede, at genberegningen af virksomhedens margener er en nødvendig følge af genoptagelsen af denne procedure. Kommissionen burde derfor foretage genberegningen på eget initiativ.

| (25) | Med hensyn til ECL's første krav så bemærkede Kommissionen, at som anført i betragtning 30 behøvede Kommissionen ikke at genberegne ECL's underbudsmargen i dette tilfælde. Under alle omstændigheder konkluderede Kommissionen, selv efter genberegningen af underbuddet for så vidt angår Jindal, jf. tilgangen i afsnit 4.2, at der stadig var en årsagssammenhæng mellem den subsidierede import og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, jf. afsnit 4.4. Dette krav blev derfor uden praktisk betydning. Kommissionen afviste også det andet krav, idet enhver genberegning af ECL's margener ikke er genstand for nærværende procedure. Kommissionen bemærkede, at selv hvis ECL antages at have ret i sin påstand om, at virksomhedens underbudsmargen befandt sig inden for den margen, der var blevet fastsat for så vidt angår Jindal, jf. tilgangen i afsnit 4.2, ville der fortsat være tale om underbud, om end i mindre omfang, for så vidt angår hele importen fra Indien. Et sådant underbud ville i betragtning af de særlige markedsforhold for den pågældende vare være betydeligt i forhold til at konkludere, at den pågældende import fra Indien var en reel og betydelig årsag til den konstaterede skade. Kommissionen behandler dette spørgsmål nærmere i afsnit 4.4. |
| --- | --- |

(25)

Med hensyn til ECL's første krav så bemærkede Kommissionen, at som anført i betragtning 30 behøvede Kommissionen ikke at genberegne ECL's underbudsmargen i dette tilfælde. Under alle omstændigheder konkluderede Kommissionen, selv efter genberegningen af underbuddet for så vidt angår Jindal, jf. tilgangen i afsnit 4.2, at der stadig var en årsagssammenhæng mellem den subsidierede import og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, jf. afsnit 4.4. Dette krav blev derfor uden praktisk betydning. Kommissionen afviste også det andet krav, idet enhver genberegning af ECL's margener ikke er genstand for nærværende procedure. Kommissionen bemærkede, at selv hvis ECL antages at have ret i sin påstand om, at virksomhedens underbudsmargen befandt sig inden for den margen, der var blevet fastsat for så vidt angår Jindal, jf. tilgangen i afsnit 4.2, ville der fortsat være tale om underbud, om end i mindre omfang, for så vidt angår hele importen fra Indien. Et sådant underbud ville i betragtning af de særlige markedsforhold for den pågældende vare være betydeligt i forhold til at konkludere, at den pågældende import fra Indien var en reel og betydelig årsag til den konstaterede skade. Kommissionen behandler dette spørgsmål nærmere i afsnit 4.4.

| (26) | EU-erhvervsgrenen hævdede, at Kommissionen i sin skadesanalyse burde tage hensyn til importens pristrykkende indvirkning på EU-erhvervsgrenen. Efter fremlæggelsen af oplysninger hævede ECL omvendt, at en sådan analyse er mere vidtrækkende end denne genoptagne procedure og ikke burde foretages. Kommissionen er af den opfattelse, at en analyse af pristrykket indgår som en integreret del af den analyse af årsagssammenhæng, som Retten udtrykkeligt fandt kunne være fejlbehæftet. Derfor analyserede Kommissionen pristrykket nærmere, jf. afsnit 4.5. |
| --- | --- |

(26)

EU-erhvervsgrenen hævdede, at Kommissionen i sin skadesanalyse burde tage hensyn til importens pristrykkende indvirkning på EU-erhvervsgrenen. Efter fremlæggelsen af oplysninger hævede ECL omvendt, at en sådan analyse er mere vidtrækkende end denne genoptagne procedure og ikke burde foretages. Kommissionen er af den opfattelse, at en analyse af pristrykket indgår som en integreret del af den analyse af årsagssammenhæng, som Retten udtrykkeligt fandt kunne være fejlbehæftet. Derfor analyserede Kommissionen pristrykket nærmere, jf. afsnit 4.5.

3.   SUBSIDIEBEREGNING

SUBSIDIEBEREGNING

| (27) | Retten fandt med hensyn til leveringen af jernmalm mod utilstrækkeligt vederlag, at Kommissionen havde fejlberegnet størrelsen på fordelen for Jindal. Den fandt navnlig, at Kommissionen havde fejljusteret Jindals købspris for jernmalm med gennemsnitlige transportomkostninger for at fastlægge en købspris ab mine. Kommissionen burde i stedet have justeret købsprisen med de transportomkostninger, der rent faktisk påløb hos Jindal. |
| --- | --- |

(27)

Retten fandt med hensyn til leveringen af jernmalm mod utilstrækkeligt vederlag, at Kommissionen havde fejlberegnet størrelsen på fordelen for Jindal. Den fandt navnlig, at Kommissionen havde fejljusteret Jindals købspris for jernmalm med gennemsnitlige transportomkostninger for at fastlægge en købspris ab mine. Kommissionen burde i stedet have justeret købsprisen med de transportomkostninger, der rent faktisk påløb hos Jindal.

| (28) | Kommissionen genberegnede den fordel for Jindal, der følger af leveringen af jernmalm mod utilstrækkeligt vederlag, ved at justere købsprisen for jernmalm med de transportrelaterede omkostninger, der rent faktisk påløb. Det genberegnede subsidiebeløb for jernmalm blev som følge heraf nedjusteret fra 3,91 % til 1,23 %. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen genberegnede den fordel for Jindal, der følger af leveringen af jernmalm mod utilstrækkeligt vederlag, ved at justere købsprisen for jernmalm med de transportrelaterede omkostninger, der rent faktisk påløb. Det genberegnede subsidiebeløb for jernmalm blev som følge heraf nedjusteret fra 3,91 % til 1,23 %.

| (29) | Rettens dom i sag T-300/16 havde ikke konsekvenser for andre konklusioner i den omtvistede forordning, som er relevante for fastlæggelsen af de subsidiebeløb, der blev indrømmet Jindal, og som derfor forbliver gyldige. Derfor fastsættes størrelsen af de genberegnede subsidier, udtrykt i procent, til 6,0 % (i modsætning til 8,7 %). |
| --- | --- |

(29)

Rettens dom i sag T-300/16 havde ikke konsekvenser for andre konklusioner i den omtvistede forordning, som er relevante for fastlæggelsen af de subsidiebeløb, der blev indrømmet Jindal, og som derfor forbliver gyldige. Derfor fastsættes størrelsen af de genberegnede subsidier, udtrykt i procent, til 6,0 % (i modsætning til 8,7 %).

4.   FORNYET UNDERSØGELSE AF UNDERBUD/PRISTRYK SOM FØLGE AF DEN PÅGÆLDENDE IMPORT OG SKADESMARGENEN FOR SÅ VIDT ANGÅR JINDAL SAW LIMITED

FORNYET UNDERSØGELSE AF UNDERBUD/PRISTRYK SOM FØLGE AF DEN PÅGÆLDENDE IMPORT OG SKADESMARGENEN FOR SÅ VIDT ANGÅR JINDAL SAW LIMITED

4.1.   Konsekvenserne af Jindals salg for konstateringen af skade

Konsekvenserne af Jindals salg for konstateringen af skade

| (30) | Kommissionen mindede om, at Jindals import tegnede sig for ca. 20 % af den samlede import fra Indien i undersøgelsesperioden. Rettens dom vedrører udelukkende denne import. Det vil med andre ord sige, at selv hvis der ses bort fra Jindals import ved vurderingen af indvirkningen på priserne, så forbliver konstateringen af et betydeligt underbud (27) i forbindelse med en meget væsentlig del af den pågældende import, uændret. I den forbindelse mindede Kommissionen om, at både vurderingen af indvirkningen på priserne såvel som en konstatering af, at den pågældende import forvoldte den hjemlige erhvervsgren skade, foretages i forhold til importen fra det eller de berørte lande som en helhed (og ikke på grundlag af de enkelte eksporterende producenter) (28). Derfor mente Kommissionen ikke, at en ændring af Jindals prisunderbudsberegninger anfægtede den konklusion, at der overordnet set var tale om et betydeligt underbud forårsaget af importen fra Indien. Derfor havde den fejl, som Retten havde fundet, ikke en væsentlig indvirkning på den overordnede konstatering af underbud i den oprindelige undersøgelse. På den måde er alle konklusionerne om skade i den oprindelige forordning således inddraget og bekræftet. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen mindede om, at Jindals import tegnede sig for ca. 20 % af den samlede import fra Indien i undersøgelsesperioden. Rettens dom vedrører udelukkende denne import. Det vil med andre ord sige, at selv hvis der ses bort fra Jindals import ved vurderingen af indvirkningen på priserne, så forbliver konstateringen af et betydeligt underbud (27) i forbindelse med en meget væsentlig del af den pågældende import, uændret. I den forbindelse mindede Kommissionen om, at både vurderingen af indvirkningen på priserne såvel som en konstatering af, at den pågældende import forvoldte den hjemlige erhvervsgren skade, foretages i forhold til importen fra det eller de berørte lande som en helhed (og ikke på grundlag af de enkelte eksporterende producenter) (28). Derfor mente Kommissionen ikke, at en ændring af Jindals prisunderbudsberegninger anfægtede den konklusion, at der overordnet set var tale om et betydeligt underbud forårsaget af importen fra Indien. Derfor havde den fejl, som Retten havde fundet, ikke en væsentlig indvirkning på den overordnede konstatering af underbud i den oprindelige undersøgelse. På den måde er alle konklusionerne om skade i den oprindelige forordning således inddraget og bekræftet.

27

28

4.2.   Fastlæggelse af underbud for så vidt angår Jindal

Fastlæggelse af underbud for så vidt angår Jindal

| (31) | Selv om Kommissionen ikke mente, at indvirkningen af den fejl, som Retten havde fundet, jf. betragtning 30, ville anfægte Kommissionens konklusioner om underbud og skade, undersøgte Kommissionen alligevel nærmere, om der stadig ville være tale om underbud for så vidt angår Jindal, hvis der også blev taget hensyn til de særlige markedsforhold i denne forbindelse. |
| --- | --- |

(31)

Selv om Kommissionen ikke mente, at indvirkningen af den fejl, som Retten havde fundet, jf. betragtning 30, ville anfægte Kommissionens konklusioner om underbud og skade, undersøgte Kommissionen alligevel nærmere, om der stadig ville være tale om underbud for så vidt angår Jindal, hvis der også blev taget hensyn til de særlige markedsforhold i denne forbindelse.

| (32) | Retten anførte, at forpligtelsen til at foretage en objektiv undersøgelse af den pågældende imports indvirkning, jf. antisubsidiegrundforordningens artikel 8, stk. 1, forpligter til, at der foretages en rimelig sammenligning af den pågældende vares pris med samme vares pris fra EU-erhvervsgrenen ved salg foretaget uden for Unionens område. For at sikre, at denne sammenligning er rimelig, skal priserne sammenlignes i samme handelsled (jf. præmis 239 i sag T-300/16). |
| --- | --- |

(32)

Retten anførte, at forpligtelsen til at foretage en objektiv undersøgelse af den pågældende imports indvirkning, jf. antisubsidiegrundforordningens artikel 8, stk. 1, forpligter til, at der foretages en rimelig sammenligning af den pågældende vares pris med samme vares pris fra EU-erhvervsgrenen ved salg foretaget uden for Unionens område. For at sikre, at denne sammenligning er rimelig, skal priserne sammenlignes i samme handelsled (jf. præmis 239 i sag T-300/16).

| (33) | I den foreliggende sag gør en række væsentlige særlige markedsforhold sig gældende for den pågældende vare, og de er beskrevet i det følgende. |
| --- | --- |

(33)

I den foreliggende sag gør en række væsentlige særlige markedsforhold sig gældende for den pågældende vare, og de er beskrevet i det følgende.

4.2.1.   Varen og de pågældende virksomheder

Varen og de pågældende virksomheder

| (34) | Den pågældende vare er rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern), (»duktile rør«), undtagen duktile støbejernsrør uden indvendig eller udvendig coating (»rå rør«), med oprindelse i Indien, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7303 00 10 og ex 7303 00 90 (Taric-kode 7303001010 og 7303009010). |
| --- | --- |

(34)

Den pågældende vare er rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern), (»duktile rør«), undtagen duktile støbejernsrør uden indvendig eller udvendig coating (»rå rør«), med oprindelse i Indien, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7303 00 10 og ex 7303 00 90 (Taric-kode 7303001010 og 7303009010).

| (35) | Kommissionen mindede om, at to (af de tre) grupper af virksomheder, der fremstiller den pågældende vare, samarbejdede som EU-erhvervsgrenen (og tegnede sig for ca. 96 % af den samlede produktion). Den første gruppe af EU-producenter, SG PAM-gruppen (»SG PAM«), solgte til uafhængige kunder i Unionen gennem sine tre produktionsselskaber i Frankrig, Tyskland og Spanien samt gennem mange salgsdatterselskaber i forskellige medlemsstaters (29). Den anden gruppe af EU-producenter, Duktus Rohrsysteme GmbH, solgte fra sit tyske produktionsselskab og gennem et enkelt salgsdatterselskab (30). Jindal solgte derimod den pågældende vare i Unionen gennem tre salgsdatterselskaber i Italien, Spanien og Det Forenede Kongerige (31). |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen mindede om, at to (af de tre) grupper af virksomheder, der fremstiller den pågældende vare, samarbejdede som EU-erhvervsgrenen (og tegnede sig for ca. 96 % af den samlede produktion). Den første gruppe af EU-producenter, SG PAM-gruppen (»SG PAM«), solgte til uafhængige kunder i Unionen gennem sine tre produktionsselskaber i Frankrig, Tyskland og Spanien samt gennem mange salgsdatterselskaber i forskellige medlemsstaters (29). Den anden gruppe af EU-producenter, Duktus Rohrsysteme GmbH, solgte fra sit tyske produktionsselskab og gennem et enkelt salgsdatterselskab (30). Jindal solgte derimod den pågældende vare i Unionen gennem tre salgsdatterselskaber i Italien, Spanien og Det Forenede Kongerige (31).

29

30

31

4.2.2.   Særlige kendetegn ved EU-markedet for rør af duktilt jern

Særlige kendetegn ved EU-markedet for rør af duktilt jern

4.2.2.1.   Salgskanaler/kundetyper

| (36) | Duktile rør anvendes hovedsageligt til transport af vand og spildevand. Derfor tegner selskaber inden for vandforsyning og spildevandsrensning sig i sidste ende for hovedparten af efterspørgslen efter den pågældende vare. Disse selskaber anvender duktile rør i store infrastrukturprojekter, og deres indkøb er, direkte eller indirekte, omfattet af offentlige kontrakter gennem offentlige udbud. Som anført i klagen (32) sælges duktile rør enten direkte til kontrahenter eller vandforsyningsselskaber (dvs. salg til brugere) eller indirekte gennem forhandlere (dvs. salg til distributører). Selv om en stor del af de duktile rør først sælges til selskaber i bygge- og anlægssektoren, deltager disse selskaber i udbud fra selskaber inden for vandforsyning og spildevandsrensning, og derfor er der næsten altid i sidste ende tale om udbudspristryk. Størstedelen af salget af duktile rør på EU-markedet er således direkte eller indirekte knyttet til udbud i forskellige medlemsstater. |
| --- | --- |

(36)

Duktile rør anvendes hovedsageligt til transport af vand og spildevand. Derfor tegner selskaber inden for vandforsyning og spildevandsrensning sig i sidste ende for hovedparten af efterspørgslen efter den pågældende vare. Disse selskaber anvender duktile rør i store infrastrukturprojekter, og deres indkøb er, direkte eller indirekte, omfattet af offentlige kontrakter gennem offentlige udbud. Som anført i klagen (32) sælges duktile rør enten direkte til kontrahenter eller vandforsyningsselskaber (dvs. salg til brugere) eller indirekte gennem forhandlere (dvs. salg til distributører). Selv om en stor del af de duktile rør først sælges til selskaber i bygge- og anlægssektoren, deltager disse selskaber i udbud fra selskaber inden for vandforsyning og spildevandsrensning, og derfor er der næsten altid i sidste ende tale om udbudspristryk. Størstedelen af salget af duktile rør på EU-markedet er således direkte eller indirekte knyttet til udbud i forskellige medlemsstater.

32

| (37) | SG PAM solgte ca. 75 % af sin produktion til brugere og de resterende 25 % til ikke forretningsmæssigt forbundne distributører. Duktus havde en anden salgsstruktur, da virksomheden hovedsageligt solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne distributører (næsten 90 % af salget). Da Duktus' salg kun tegnede sig for en begrænset del af EU-erhvervsgrenens salg, bekræftede Kommissionen dog, at mindst 65 % af EU-erhvervsgrenens salg gik direkte til brugerne. |
| --- | --- |

(37)

SG PAM solgte ca. 75 % af sin produktion til brugere og de resterende 25 % til ikke forretningsmæssigt forbundne distributører. Duktus havde en anden salgsstruktur, da virksomheden hovedsageligt solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne distributører (næsten 90 % af salget). Da Duktus' salg kun tegnede sig for en begrænset del af EU-erhvervsgrenens salg, bekræftede Kommissionen dog, at mindst 65 % af EU-erhvervsgrenens salg gik direkte til brugerne.

| (38) | Jindals kundesalg var opbygget på nogenlunde samme måde som EU-erhvervsgrenens, idet mere end 70 % af salget gik til brugerne og ca. 30 % til ikke forretningsmæssigt forbundne distributører. |
| --- | --- |

(38)

Jindals kundesalg var opbygget på nogenlunde samme måde som EU-erhvervsgrenens, idet mere end 70 % af salget gik til brugerne og ca. 30 % til ikke forretningsmæssigt forbundne distributører.

| (39) | Kommissionen konkluderede derfor, at Jindal og EU-erhvervsgrenen solgte den pågældende vare til nogenlunde den samme type kunder i omtrent det samme omfang. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen konkluderede derfor, at Jindal og EU-erhvervsgrenen solgte den pågældende vare til nogenlunde den samme type kunder i omtrent det samme omfang.

4.2.2.2.   Direkte salg fra producenterne i modsætning til salg gennem salgsdatterselskaber

| (40) | SG PAM havde en territorial salgsstruktur, idet selskabets enheder fokuserede på de lokale markeder, hvor de befandt sig. Dette gjaldt både for SG PAM's producenter og for selskabets salgsdatterselskaber. SG PAM Frankrig var f.eks. den eneste SG PAM-enhed, som solgte direkte til slutbrugere i Frankrig. Selv om en bestemt varetype blev fremstillet af SG PAM Tyskland eller Spanien, blev den først videresolgt internt til SG PAM France, som så derefter solgte varetypen til slutbrugeren. På samme måde var SG PAM Belgien den eneste salgsenhed i Belgien [og Luxembourg], SG PAM UK den eneste i Det Forenede Kongerige [og Irland] og SG PAM Italien den eneste i Italien osv. De tre produktionsenheder solgte med andre ord ikke direkte til brugerne på de markeder, hvor en anden produktionsenhed eller et salgsdatterselskab var til stede. Denne struktur afspejler det forhold, at markedet er drevet af udbud, som tilrettelægges af kommuner/offentlige forsyningsvirksomheder i medlemsstaterne, og derfor er der behov for en passende salgsrepræsentation på de enkelte markeder. |
| --- | --- |

(40)

SG PAM havde en territorial salgsstruktur, idet selskabets enheder fokuserede på de lokale markeder, hvor de befandt sig. Dette gjaldt både for SG PAM's producenter og for selskabets salgsdatterselskaber. SG PAM Frankrig var f.eks. den eneste SG PAM-enhed, som solgte direkte til slutbrugere i Frankrig. Selv om en bestemt varetype blev fremstillet af SG PAM Tyskland eller Spanien, blev den først videresolgt internt til SG PAM France, som så derefter solgte varetypen til slutbrugeren. På samme måde var SG PAM Belgien den eneste salgsenhed i Belgien [og Luxembourg], SG PAM UK den eneste i Det Forenede Kongerige [og Irland] og SG PAM Italien den eneste i Italien osv. De tre produktionsenheder solgte med andre ord ikke direkte til brugerne på de markeder, hvor en anden produktionsenhed eller et salgsdatterselskab var til stede. Denne struktur afspejler det forhold, at markedet er drevet af udbud, som tilrettelægges af kommuner/offentlige forsyningsvirksomheder i medlemsstaterne, og derfor er der behov for en passende salgsrepræsentation på de enkelte markeder.

| (41) | Duktus havde også en lokaliseret salgsstruktur, idet virksomheden solgte mere end 50 % af sin produktion på hjemmemarkedet, dvs. i Tyskland. Duktus havde kun et enkelt salgsdatterselskab, Duktus Czech Republic (»Duktus CZ«), som kun solgte i Tjekkiet og Slovakiet. Duktus CZ's salg tegnede sig for en relativt begrænset del på ca. 10 % af Duktus' samlede salg. Jindal havde kun et minimalt salg (mindre end 1 %) på disse to markeder. |
| --- | --- |

(41)

Duktus havde også en lokaliseret salgsstruktur, idet virksomheden solgte mere end 50 % af sin produktion på hjemmemarkedet, dvs. i Tyskland. Duktus havde kun et enkelt salgsdatterselskab, Duktus Czech Republic (»Duktus CZ«), som kun solgte i Tjekkiet og Slovakiet. Duktus CZ's salg tegnede sig for en relativt begrænset del på ca. 10 % af Duktus' samlede salg. Jindal havde kun et minimalt salg (mindre end 1 %) på disse to markeder.

| (42) | Kommissionen foretog en detaljeret prisanalyse for så vidt angår SG PAM med henblik på at fastlægge prismønstret for direkte salg fra fabrikken og indirekte salg gennem salgsdatterselskaberne. SG PAM er langt den største EU-producent og tegner sig for 80 % de samarbejdsvillige EU-producenters salg i Unionen og 90 % af produktionen (33). Kommissionen sammenlignede salgspriserne for de 10 mest solgte varetyper (34) for SG PAM's tre produktionsselskaber og for gruppens to største salgsdatterselskaber, der solgte omtrent de samme mængder. Sammenligningen viste, at der var betydelige prisafvigelser inden for en og samme varetype. Navnlig var salgsdatterselskabernes priser ofte lavere end producenternes priser, men det modsatte var også tilfældet. Det var der en forklaring på, for som tidligere nævnt viser markedet for den pågældende vare sig at blive påvirket af brugen af udbud. Prisen på den pågældende varetype kan variere afhængigt af det geografiske marked. For så vidt angår de geografiske markeder bemærkede Kommissionen, at der i princippet kun anvendes en enkelt salgskanal på de respektive geografiske markeder, jf. betragtning 40. Derfor var det ikke muligt at sammenligne prismønstre for salg fra produktionsselskaber i modsætning til salg gennem hjemlige salgsenheder på det samme geografiske marked for repræsentative mængder. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen foretog en detaljeret prisanalyse for så vidt angår SG PAM med henblik på at fastlægge prismønstret for direkte salg fra fabrikken og indirekte salg gennem salgsdatterselskaberne. SG PAM er langt den største EU-producent og tegner sig for 80 % de samarbejdsvillige EU-producenters salg i Unionen og 90 % af produktionen (33). Kommissionen sammenlignede salgspriserne for de 10 mest solgte varetyper (34) for SG PAM's tre produktionsselskaber og for gruppens to største salgsdatterselskaber, der solgte omtrent de samme mængder. Sammenligningen viste, at der var betydelige prisafvigelser inden for en og samme varetype. Navnlig var salgsdatterselskabernes priser ofte lavere end producenternes priser, men det modsatte var også tilfældet. Det var der en forklaring på, for som tidligere nævnt viser markedet for den pågældende vare sig at blive påvirket af brugen af udbud. Prisen på den pågældende varetype kan variere afhængigt af det geografiske marked. For så vidt angår de geografiske markeder bemærkede Kommissionen, at der i princippet kun anvendes en enkelt salgskanal på de respektive geografiske markeder, jf. betragtning 40. Derfor var det ikke muligt at sammenligne prismønstre for salg fra produktionsselskaber i modsætning til salg gennem hjemlige salgsenheder på det samme geografiske marked for repræsentative mængder.

33

34

| (43) | Derfor konkluderede Kommissionen, at hverken salg direkte fra producenten eller salg gennem producentens salgsenheder havde nogen nævneværdig indvirkning på prisniveauet for et sådant salg til kunden. Det kunne navnlig konstateres, at salg gennem en forretningsmæssigt forbundet enhed ikke førte til højere priser end salg direkte fra producenten som følge af udbudspristrykket og forskellige prisniveauer afhængigt af den geografiske beliggenhed. Selv hvis EU-erhvervsgrenen solgte til slutbrugerne fra sine produktionsselskaber på hjemmemarkederne, var dette salg rettet til den samme type kunder som salget fra erhvervsgrenens salgsdatterselskaber i de øvrige medlemsstater. På grundlag af denne detaljerede analyse af EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet fandt Kommissionen det derfor hensigtsmæssigt at betragte direkte salg og indirekte salg gennem salgsdatterselskaber som salg foretaget i samme handelsled. |
| --- | --- |

(43)

Derfor konkluderede Kommissionen, at hverken salg direkte fra producenten eller salg gennem producentens salgsenheder havde nogen nævneværdig indvirkning på prisniveauet for et sådant salg til kunden. Det kunne navnlig konstateres, at salg gennem en forretningsmæssigt forbundet enhed ikke førte til højere priser end salg direkte fra producenten som følge af udbudspristrykket og forskellige prisniveauer afhængigt af den geografiske beliggenhed. Selv hvis EU-erhvervsgrenen solgte til slutbrugerne fra sine produktionsselskaber på hjemmemarkederne, var dette salg rettet til den samme type kunder som salget fra erhvervsgrenens salgsdatterselskaber i de øvrige medlemsstater. På grundlag af denne detaljerede analyse af EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet fandt Kommissionen det derfor hensigtsmæssigt at betragte direkte salg og indirekte salg gennem salgsdatterselskaber som salg foretaget i samme handelsled.

4.2.3.   Samlet konklusion og Jindals underbudsmargen

Samlet konklusion og Jindals underbudsmargen

| (44) | I lyset af ovenstående fandt Kommissionen, at sektoren for duktile rør har flere særlige kendetegn, som gør det muligt at betragte EU-erhvervsgrenens og Jindals salg som salg foretaget i samme handelsled:






  — | EU-erhvervsgrenen og Jindal tegnede sig for omtrent samme andel af det direkte salg til brugerne og indirekte salg gennem forhandlere/distributører (henholdsvis ca. 70 % og 30 %). |
| --- | --- | --- |

(44)

I lyset af ovenstående fandt Kommissionen, at sektoren for duktile rør har flere særlige kendetegn, som gør det muligt at betragte EU-erhvervsgrenens og Jindals salg som salg foretaget i samme handelsled:

—

EU-erhvervsgrenen og Jindal tegnede sig for omtrent samme andel af det direkte salg til brugerne og indirekte salg gennem forhandlere/distributører (henholdsvis ca. 70 % og 30 %).

| — | Som hovedregel fulgte EU-producenternes direkte salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder det samme prismønster som salg gennem salgsdatterselskaberne. |
| --- | --- |

—

Som hovedregel fulgte EU-producenternes direkte salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder det samme prismønster som salg gennem salgsdatterselskaberne.

| — | Markedet er udbudsdrevet, og derfor er der næsten altid tale om et betydeligt pristryk. De yderligere omkostninger, der fulgte af forretningsmæssigt forbundne salgsenheder for både eksporterende producenter og EU-erhvervsgrenen, kunne ikke nødvendigvis væltes over på de uafhængige slutkøbere, således som det fremgik af det forhold, at der ikke var nogen nævneværdig forskel på prismønstrene for direkte og indirekte salg. |
| --- | --- |

—

Markedet er udbudsdrevet, og derfor er der næsten altid tale om et betydeligt pristryk. De yderligere omkostninger, der fulgte af forretningsmæssigt forbundne salgsenheder for både eksporterende producenter og EU-erhvervsgrenen, kunne ikke nødvendigvis væltes over på de uafhængige slutkøbere, således som det fremgik af det forhold, at der ikke var nogen nævneværdig forskel på prismønstrene for direkte og indirekte salg.

| (45) | I betragtning af Rettens konstateringer i sag T-300/16 og navnlig udtalelserne i dommens præmis 248, jf. betragtning 4, kunne Kommissionen ikke finde belæg for, at de yderligere omkostninger og fortjenstmargener hos EU-producenternes salgsenheder medførte højere priser i forhold til uafhængige købere, jf. betragtning 42 og 43. I nogle tilfælde viser de markedsspecifikke forhold, at omkostninger i forbindelse med mellemliggende salgsenheder og fortjeneste ikke altid som i den foreliggende sag automatisk kan afspejles i priserne, hvilket Retten også indirekte anerkendte ved at tilføje ordet »generelt«. |
| --- | --- |

(45)

I betragtning af Rettens konstateringer i sag T-300/16 og navnlig udtalelserne i dommens præmis 248, jf. betragtning 4, kunne Kommissionen ikke finde belæg for, at de yderligere omkostninger og fortjenstmargener hos EU-producenternes salgsenheder medførte højere priser i forhold til uafhængige købere, jf. betragtning 42 og 43. I nogle tilfælde viser de markedsspecifikke forhold, at omkostninger i forbindelse med mellemliggende salgsenheder og fortjeneste ikke altid som i den foreliggende sag automatisk kan afspejles i priserne, hvilket Retten også indirekte anerkendte ved at tilføje ordet »generelt«.

| (46) | For at opfylde Rettens dom og navnlig efterkomme Rettens udtalelser i dommens præmis 248 undersøgte Kommissionen alligevel, om der ville være tale om underbud, selv hvis salgsenhedernes priser i forhold til den første uafhængige kunde sammenlignes, uanset om det drejer sig om produktionsselskaberne direkte eller salgsdatterselskabet. Dette blev gjort uden konsekvenser for ovenstående konklusioner. |
| --- | --- |

(46)

For at opfylde Rettens dom og navnlig efterkomme Rettens udtalelser i dommens præmis 248 undersøgte Kommissionen alligevel, om der ville være tale om underbud, selv hvis salgsenhedernes priser i forhold til den første uafhængige kunde sammenlignes, uanset om det drejer sig om produktionsselskaberne direkte eller salgsdatterselskabet. Dette blev gjort uden konsekvenser for ovenstående konklusioner.

| (47) | Kommissionen anvendte derfor de endelige salgspriser i forhold til den første uafhængige kunde i Unionen for begge parter (EU-erhvervsgrenen og Jindal) som ændret for at tage højde for justeringer. Kommissionen ændrede i det omfang, det var relevant, den endelige pris til den første uafhængige kunde for at tage højde for transport, forsikring, håndtering, lastningsomkostninger, emballering, kreditomkostninger, omkostninger til garantier og provision mellem den virksomhed, som foretog salget, og den ikke forretningsmæssigt forbundne kunde. Det resulterede i en underbudsmargen på 3,1 %. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen anvendte derfor de endelige salgspriser i forhold til den første uafhængige kunde i Unionen for begge parter (EU-erhvervsgrenen og Jindal) som ændret for at tage højde for justeringer. Kommissionen ændrede i det omfang, det var relevant, den endelige pris til den første uafhængige kunde for at tage højde for transport, forsikring, håndtering, lastningsomkostninger, emballering, kreditomkostninger, omkostninger til garantier og provision mellem den virksomhed, som foretog salget, og den ikke forretningsmæssigt forbundne kunde. Det resulterede i en underbudsmargen på 3,1 %.

| (48) | Det fremgik således af den fornyede undersøgelse af den særlige situation for så vidt angår Jindal, at Jindals salgspriser underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser, men dog i mindre omfang end fastlagt i den oprindelige undersøgelse. Som det fremgår af følgende, kan et sådant underbud betragtes som betydeligt i en markedssituation, hvor prisfølsomhed er af betydning. |
| --- | --- |

(48)

Det fremgik således af den fornyede undersøgelse af den særlige situation for så vidt angår Jindal, at Jindals salgspriser underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser, men dog i mindre omfang end fastlagt i den oprindelige undersøgelse. Som det fremgår af følgende, kan et sådant underbud betragtes som betydeligt i en markedssituation, hvor prisfølsomhed er af betydning.

4.3.   Pristryk

Pristryk

| (49) | Kommissionen mente, at den pågældende import under alle omstændigheder fortsat ville udøve et negativt pres på salgsprisen i Unionen, også selv hvis Jindals ændrede underbudsmargen skulle blive anset for at være marginal eller upassende. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen mente, at den pågældende import under alle omstændigheder fortsat ville udøve et negativt pres på salgsprisen i Unionen, også selv hvis Jindals ændrede underbudsmargen skulle blive anset for at være marginal eller upassende.

| (50) | Dumpingimport kan få en væsentlig indvirkning på markedet, navnlig når varerne er homogene, og når prisfølsomhed er af betydning. Duktile rør er meget prisfølsomme, og for denne type varer kan selv en begrænset prisforskel få en betydelig indvirkning på markedet. |
| --- | --- |

(50)

Dumpingimport kan få en væsentlig indvirkning på markedet, navnlig når varerne er homogene, og når prisfølsomhed er af betydning. Duktile rør er meget prisfølsomme, og for denne type varer kan selv en begrænset prisforskel få en betydelig indvirkning på markedet.

| (51) | Duktile rør er en vare, som defineres ved hjælp af tekniske standarder. Derfor er der for den samme varetype en relativt begrænset kvalitetsforskel, hvilket gør priserne til langt den vigtigste faktor ved købsbeslutninger. Derudover er den vigtigste salgskanal direkte og indirekte udbud, hvor den lavest bydende logisk set står meget stærkt. Denne logik gælder for producenter og deres salgsdatterselskaber ved direkte deltagelse i udbud, men også ved indirekte deltagelse, når disse leverer varer til andre virksomheder, som deltager i udbuddene. Disse selskaber er sædvanligvis selskaber i bygge- og anlægssektoren, som deltager i udbud fra ordregivende myndigheder (byråd, vandforsyningsselskaber osv.). Disse udbud omfatter både levering af rør og rørlægning. Da udbud sædvanligvis er åbne for alle tilbudsgivere, var alle selskaber presset til at reducere deres priser for at tilpasse sig den lavest bydende for at få tildelt en kontrakt. |
| --- | --- |

(51)

Duktile rør er en vare, som defineres ved hjælp af tekniske standarder. Derfor er der for den samme varetype en relativt begrænset kvalitetsforskel, hvilket gør priserne til langt den vigtigste faktor ved købsbeslutninger. Derudover er den vigtigste salgskanal direkte og indirekte udbud, hvor den lavest bydende logisk set står meget stærkt. Denne logik gælder for producenter og deres salgsdatterselskaber ved direkte deltagelse i udbud, men også ved indirekte deltagelse, når disse leverer varer til andre virksomheder, som deltager i udbuddene. Disse selskaber er sædvanligvis selskaber i bygge- og anlægssektoren, som deltager i udbud fra ordregivende myndigheder (byråd, vandforsyningsselskaber osv.). Disse udbud omfatter både levering af rør og rørlægning. Da udbud sædvanligvis er åbne for alle tilbudsgivere, var alle selskaber presset til at reducere deres priser for at tilpasse sig den lavest bydende for at få tildelt en kontrakt.

| (52) | Under disse særlige omstændigheder blev priserne på den pågældende vare trykket af den hastigt stigende subsidierede import fra Indien, jf. betragtning 57, og prisunderbuddet afspejlede ikke i sig selv fuldt ud den subsidierede imports negative indvirkning på EU-erhvervsgrenens priser. Som forklaret i den omtvistede forordning (35) forholdt det sig således, at mens Indiens salg og markedsandel steg væsentligt i undersøgelsesperioden, faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængder meget mere end forbruget, og EU-erhvervsgrenens salg blev reduceret med 11 %, og dens markedsandel faldt med 4 %. Et fortsat pres forårsaget af subsidieret import til lave priser (36) forhindrede EU-erhvervsgrenen i at tilpasse sine salgspriser. |
| --- | --- |

(52)

Under disse særlige omstændigheder blev priserne på den pågældende vare trykket af den hastigt stigende subsidierede import fra Indien, jf. betragtning 57, og prisunderbuddet afspejlede ikke i sig selv fuldt ud den subsidierede imports negative indvirkning på EU-erhvervsgrenens priser. Som forklaret i den omtvistede forordning (35) forholdt det sig således, at mens Indiens salg og markedsandel steg væsentligt i undersøgelsesperioden, faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængder meget mere end forbruget, og EU-erhvervsgrenens salg blev reduceret med 11 %, og dens markedsandel faldt med 4 %. Et fortsat pres forårsaget af subsidieret import til lave priser (36) forhindrede EU-erhvervsgrenen i at tilpasse sine salgspriser.

35

36

| (53) | Derfor konkluderede Kommissionen, at selv hvis forekomsten af underbud ville blive anfægtet, så ville der være tale om pristryk som følge af den pågældende import i dette tilfælde. |
| --- | --- |

(53)

Derfor konkluderede Kommissionen, at selv hvis forekomsten af underbud ville blive anfægtet, så ville der være tale om pristryk som følge af den pågældende import i dette tilfælde.

4.4.   Årsagssammenhæng

Årsagssammenhæng

| (54) | Kommissionen undersøgte endvidere, om der fortsat ville være en årsagssammenhæng mellem den subsidierede import og skaden i betragtning af den ændrede underbudsmargen for Jindal og/eller de alternative konklusioner om pristryk. Kommissionen mindede i den forbindelse om, at Jindals import tegnede sig for ca. 20 % af den subsidierede import. Kommissionen var også af den opfattelse, at den genberegnede lavere underbudsmargen for Jindals salg ikke ændrede det forhold, at hele den øvrige import fra Indien også underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser, jf. betragtning 25, idet denne import ikke var omfattet af Rettens konklusioner. Jindals ændrede underbudsmargen bekræfter sammen med den betydelige underbudsmargen, der blev konstateret for hovedparten af den indiske import i den oprindelige undersøgelse, Kommissionens oprindelige konklusion om forekomsten af væsentlig skade og årsagssammenhængen i forbindelse med denne sag. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen undersøgte endvidere, om der fortsat ville være en årsagssammenhæng mellem den subsidierede import og skaden i betragtning af den ændrede underbudsmargen for Jindal og/eller de alternative konklusioner om pristryk. Kommissionen mindede i den forbindelse om, at Jindals import tegnede sig for ca. 20 % af den subsidierede import. Kommissionen var også af den opfattelse, at den genberegnede lavere underbudsmargen for Jindals salg ikke ændrede det forhold, at hele den øvrige import fra Indien også underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser, jf. betragtning 25, idet denne import ikke var omfattet af Rettens konklusioner. Jindals ændrede underbudsmargen bekræfter sammen med den betydelige underbudsmargen, der blev konstateret for hovedparten af den indiske import i den oprindelige undersøgelse, Kommissionens oprindelige konklusion om forekomsten af væsentlig skade og årsagssammenhængen i forbindelse med denne sag.

| (55) | Kommissionen foretog dernæst en samlet analyse af årsagssammenhængen mellem den konstaterede skade og hele den subsidierede import fra Indien, også under hensyntagen til de alternative konklusioner om pristryk. |
| --- | --- |

(55)

Kommissionen foretog dernæst en samlet analyse af årsagssammenhængen mellem den konstaterede skade og hele den subsidierede import fra Indien, også under hensyntagen til de alternative konklusioner om pristryk.

| (56) | Kommissionen konstaterede, at rentabiliteten for EU-erhvervsgrenens salg til uafhængige kunder var meget lav. Konkurrencepresset fra den subsidierede import bevirkede, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne hæve priserne tilstrækkeligt til at forbedre erhvervsgrenens finansielle situation. Den lave rentabilitet viser, at den subsidierede import trykkede EU-erhvervsgrenens priser og forhindrede erhvervsgrenen i at hæve dem, således at der kunne opnås et bæredygtigt rentabilitetsniveau. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen konstaterede, at rentabiliteten for EU-erhvervsgrenens salg til uafhængige kunder var meget lav. Konkurrencepresset fra den subsidierede import bevirkede, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne hæve priserne tilstrækkeligt til at forbedre erhvervsgrenens finansielle situation. Den lave rentabilitet viser, at den subsidierede import trykkede EU-erhvervsgrenens priser og forhindrede erhvervsgrenen i at hæve dem, således at der kunne opnås et bæredygtigt rentabilitetsniveau.

| (57) | Som omhandlet i den omtvistede forordning (betragtning 288 og 289) steg mængden af den subsidierede import desuden betydeligt til trods for et vigende marked. Den subsidierede import steg med mere end 10 % i den betragtede periode. I henhold til antisubsidiegrundforordningens artikel 8, stk. 5, kan mængden af den subsidierede import i denne forbindelse alene være årsag til den alvorlige skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(57)

Som omhandlet i den omtvistede forordning (betragtning 288 og 289) steg mængden af den subsidierede import desuden betydeligt til trods for et vigende marked. Den subsidierede import steg med mere end 10 % i den betragtede periode. I henhold til antisubsidiegrundforordningens artikel 8, stk. 5, kan mængden af den subsidierede import i denne forbindelse alene være årsag til den alvorlige skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.

| (58) | Derfor konkluderede Kommissionen, at selv om underbudsmargenen ved genberegning blev fastsat på et lavere niveau for så vidt angår Jindal, underbød hele importen EU-erhvervsgrenens salg. Der er derfor fortsat en årsagssammenhæng mellem hele den subsidierede import fra Indien og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen. Selv hvis konklusionerne om underbud i forhold til den pågældende import kunne drages i tvivl, så konkluderede Kommissionen desuden, at den indiske import forårsagede et betydeligt pristryk, og således bekræftes de oprindelige konklusioner om skade/årsagssammenhæng. |
| --- | --- |

(58)

Derfor konkluderede Kommissionen, at selv om underbudsmargenen ved genberegning blev fastsat på et lavere niveau for så vidt angår Jindal, underbød hele importen EU-erhvervsgrenens salg. Der er derfor fortsat en årsagssammenhæng mellem hele den subsidierede import fra Indien og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen. Selv hvis konklusionerne om underbud i forhold til den pågældende import kunne drages i tvivl, så konkluderede Kommissionen desuden, at den indiske import forårsagede et betydeligt pristryk, og således bekræftes de oprindelige konklusioner om skade/årsagssammenhæng.

4.5.   Skadesmargen

Skadesmargen

| (59) | I dommen i sag T-300/16, præmis 258, fandt Retten, at det ikke kunne udelukkes, at EU-erhvervsgrenens skadesmargen kunne være blevet fastsat til et lavere niveau end subsidiesatsen, hvis Kommissionen havde beregnet prisunderbuddet korrekt. |
| --- | --- |

(59)

I dommen i sag T-300/16, præmis 258, fandt Retten, at det ikke kunne udelukkes, at EU-erhvervsgrenens skadesmargen kunne være blevet fastsat til et lavere niveau end subsidiesatsen, hvis Kommissionen havde beregnet prisunderbuddet korrekt.

| (60) | For det første skal Kommissionen bemærke, at de regler om fastsættelse af skadesmargenen, som fandt anvendelse, da den undersøgelse, som førte til foranstaltningerne, blev afsluttet, blev ændret ved forordning (EU) 2016/1037. I henhold til de nye regler, skal der kun beregnes en skadesmargen under særlige omstændigheder. |
| --- | --- |

(60)

For det første skal Kommissionen bemærke, at de regler om fastsættelse af skadesmargenen, som fandt anvendelse, da den undersøgelse, som førte til foranstaltningerne, blev afsluttet, blev ændret ved forordning (EU) 2016/1037. I henhold til de nye regler, skal der kun beregnes en skadesmargen under særlige omstændigheder.

| (61) | For det andet skal Kommissionen minde om, at analysen af underbud og fastsættelsen af skadesmargenen forfølger forskellige mål. Analysen af underbud tager sigte på at fastlægge, om den pågældende import har en indvirkning på EU-erhvervsgrenens priser. Konklusioner om underbud er et af de elementer, som Kommissionen tager hensyn til i forbindelse med analysen af skade og årsagssammenhæng. Formålet med at fastsætte en skadesmargen er derimod at undersøge, om told, som er lavere end det konstaterede subsidiebeløb, er tilstrækkelig til at fjerne skaden. Lovgiver har ikke som i forbindelse med konstatering af skade og de detaljerede forpligtelser i antisubsidiegrundforordningens artikel 8 vedtaget et samlet sæt regler om, hvordan Kommissionen bør anslå en sådan told. På det pågældende tidspunkt hed det blot i artikel 15, stk. 1: »Udligningstolden må ikke være højere end det fastsatte udligningsberettigede subsidiebeløb, og den bør være lavere end det samlede udligningsberettigede subsidiebeløb, hvis en sådan lavere told vil være tilstrækkelig til at afhjælpe den skade, der er påført den pågældende erhvervsgren i Unionen.« I den pågældende sag beregnede Kommissionen en pris, som var tilstrækkelig til at dække EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger plus en rimelig fortjeneste (en såkaldt »ikke-skadevoldende pris«). Denne pris blev sammenlignet med importprisen. Denne prisforskel blev udtrykt som en procentdel af cif-prisen for den importerede vare, således at en sådan procentdel eller margen derefter kunne sammenlignes med den konstaterede subsidiering (også udtrykt på grundlag af cif-priser). Uanset om tolden er baseret på skadesmargenen eller subsidieringen, opkræves den altid på grundlag af cif-prisen for de importerede varer, når sådanne varer toldbehandles i Unionen. |
| --- | --- |

(61)

For det andet skal Kommissionen minde om, at analysen af underbud og fastsættelsen af skadesmargenen forfølger forskellige mål. Analysen af underbud tager sigte på at fastlægge, om den pågældende import har en indvirkning på EU-erhvervsgrenens priser. Konklusioner om underbud er et af de elementer, som Kommissionen tager hensyn til i forbindelse med analysen af skade og årsagssammenhæng. Formålet med at fastsætte en skadesmargen er derimod at undersøge, om told, som er lavere end det konstaterede subsidiebeløb, er tilstrækkelig til at fjerne skaden. Lovgiver har ikke som i forbindelse med konstatering af skade og de detaljerede forpligtelser i antisubsidiegrundforordningens artikel 8 vedtaget et samlet sæt regler om, hvordan Kommissionen bør anslå en sådan told. På det pågældende tidspunkt hed det blot i artikel 15, stk. 1: »Udligningstolden må ikke være højere end det fastsatte udligningsberettigede subsidiebeløb, og den bør være lavere end det samlede udligningsberettigede subsidiebeløb, hvis en sådan lavere told vil være tilstrækkelig til at afhjælpe den skade, der er påført den pågældende erhvervsgren i Unionen.« I den pågældende sag beregnede Kommissionen en pris, som var tilstrækkelig til at dække EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger plus en rimelig fortjeneste (en såkaldt »ikke-skadevoldende pris«). Denne pris blev sammenlignet med importprisen. Denne prisforskel blev udtrykt som en procentdel af cif-prisen for den importerede vare, således at en sådan procentdel eller margen derefter kunne sammenlignes med den konstaterede subsidiering (også udtrykt på grundlag af cif-priser). Uanset om tolden er baseret på skadesmargenen eller subsidieringen, opkræves den altid på grundlag af cif-prisen for de importerede varer, når sådanne varer toldbehandles i Unionen.

| (62) | Endvidere adskiller den metode og de tal, der anvendes i forbindelse med underbud, sig fra den metode og de tal, der anvendes i forbindelse med målprisunderbudsberegninger. En underbudsmargen beregnes pr. varetype (»PCN«) som forskellen mellem den eksporterende producents faktiske importpriser og EU-producenternes faktiske priser udtrykt som en procentdel af EU-erhvervsgrenens pris. Den samlede vægtede underbudsmargen beregnes derefter som forskellen mellem den eksporterende producents faktiske importpriser og EU-producenternes faktiske priser udtrykt som en procentdel af den eksporterende producents »teoretiske omsætning«, dvs. det beløb, som den eksporterende producent ville have opnået, hvis de importerede mængder var blevet solgt til den samme pris som EU-producenternes. Skadesmargenen beregnes (også på PCN-basis) derimod som forskellen mellem EU-erhvervsgrenens ikke-skadevoldende pris og den faktiske importpris udtrykt som en procentdel af den eksporterende producents faktiske cif-værdi (således den faktiske i modsætning til den teoretiske omsætning). |
| --- | --- |

(62)

Endvidere adskiller den metode og de tal, der anvendes i forbindelse med underbud, sig fra den metode og de tal, der anvendes i forbindelse med målprisunderbudsberegninger. En underbudsmargen beregnes pr. varetype (»PCN«) som forskellen mellem den eksporterende producents faktiske importpriser og EU-producenternes faktiske priser udtrykt som en procentdel af EU-erhvervsgrenens pris. Den samlede vægtede underbudsmargen beregnes derefter som forskellen mellem den eksporterende producents faktiske importpriser og EU-producenternes faktiske priser udtrykt som en procentdel af den eksporterende producents »teoretiske omsætning«, dvs. det beløb, som den eksporterende producent ville have opnået, hvis de importerede mængder var blevet solgt til den samme pris som EU-producenternes. Skadesmargenen beregnes (også på PCN-basis) derimod som forskellen mellem EU-erhvervsgrenens ikke-skadevoldende pris og den faktiske importpris udtrykt som en procentdel af den eksporterende producents faktiske cif-værdi (således den faktiske i modsætning til den teoretiske omsætning).

| (63) | En fejl med hensyn til at konstatere forekomsten og fastlægge omfanget af et underbud for en given eksporterende producent har derfor ikke nødvendigvis automatisk en indvirkning på fastlæggelsen af skadesmargenen for en sådan eksporterende producent. |
| --- | --- |

(63)

En fejl med hensyn til at konstatere forekomsten og fastlægge omfanget af et underbud for en given eksporterende producent har derfor ikke nødvendigvis automatisk en indvirkning på fastlæggelsen af skadesmargenen for en sådan eksporterende producent.

| (64) | Under alle omstændigheder foretog Kommissionen i lyset af Rettens dom, præmis 258, en fornyet undersøgelse af skadesmargenen. |
| --- | --- |

(64)

Under alle omstændigheder foretog Kommissionen i lyset af Rettens dom, præmis 258, en fornyet undersøgelse af skadesmargenen.

| (65) | Under normale omstændigheder er EU-erhvervsgrenens ikke-skadevoldende pris baseret på produktionsomkostningerne pr. varetype, inkl. SA&G, plus en rimelig fortjeneste og fastsat ab fabrik. I dette særlige tilfælde havde Kommissionen dog ikke tilstrækkeligt detaljerede og verificerede oplysninger om produktionsomkostningerne på PCN-basis, hvilket er nødvendigt for at beregne skadesmargenen som beskrevet ovenfor. Kommissionen disponerede derimod over oplysninger, som også omfattede salgsomkostningerne og fortjenesten hos EU-producenternes salgsenheder. I betragtning af de særlige omstændigheder ved denne sag, navnlig de talrige afvigelser inden for varetyper og særlige tekniske standarder/specifikationer som følge af udbudsbetingelser, blev den ikke-skadevoldende pris undtagelsesvis baseret på den endelige salgspris pr. varetype, som ændret for at tage højde for justeringer, jf. betragtning 47, minus den faktiske fortjeneste og plus en rimelig fortjeneste. I betragtning af de særlige omstændigheder og for at opfylde dommen blev det undtagelsesvis anset for hensigtsmæssigt at sammenligne denne pris og Jindals endelige salgspris symmetrisk, dvs. på niveauet for virksomhedens forretningsmæssigt forbundne importører, også ændret kun for at tage højde for justeringer, jf. betragtning 47, men inkl. SA&G og eventuel fortjeneste. |
| --- | --- |

(65)

Under normale omstændigheder er EU-erhvervsgrenens ikke-skadevoldende pris baseret på produktionsomkostningerne pr. varetype, inkl. SA&G, plus en rimelig fortjeneste og fastsat ab fabrik. I dette særlige tilfælde havde Kommissionen dog ikke tilstrækkeligt detaljerede og verificerede oplysninger om produktionsomkostningerne på PCN-basis, hvilket er nødvendigt for at beregne skadesmargenen som beskrevet ovenfor. Kommissionen disponerede derimod over oplysninger, som også omfattede salgsomkostningerne og fortjenesten hos EU-producenternes salgsenheder. I betragtning af de særlige omstændigheder ved denne sag, navnlig de talrige afvigelser inden for varetyper og særlige tekniske standarder/specifikationer som følge af udbudsbetingelser, blev den ikke-skadevoldende pris undtagelsesvis baseret på den endelige salgspris pr. varetype, som ændret for at tage højde for justeringer, jf. betragtning 47, minus den faktiske fortjeneste og plus en rimelig fortjeneste. I betragtning af de særlige omstændigheder og for at opfylde dommen blev det undtagelsesvis anset for hensigtsmæssigt at sammenligne denne pris og Jindals endelige salgspris symmetrisk, dvs. på niveauet for virksomhedens forretningsmæssigt forbundne importører, også ændret kun for at tage højde for justeringer, jf. betragtning 47, men inkl. SA&G og eventuel fortjeneste.

| (66) | Den genberegnede skadesmargen blev således fastsat til 9,0 %. |
| --- | --- |

(66)

Den genberegnede skadesmargen blev således fastsat til 9,0 %.

| (67) | Efter fremlæggelsen af oplysninger anfægtede SG PAM den skadesmargen, der var blevet fastsat på dette niveau. SG PAM hævdede for det første, at Kommissionen gik for langt i sine bestræbelser på at gennemføre Rettens konklusioner ved at genberegne skadesmargenen, idet Retten for dem at se ikke fandt nogen fejl ved beregningen af skadesmargenen. SG PAM hævdede for det andet, at den foreslåede skadesmargen ikke ville fjerne den skade, der var forvoldt EU-erhvervsgrenen, idet den genberegnede told ville kunne sammenlignes med den told, ECL skulle betale. SG PAM hævdede på grundlag af markedsresearch, at en sådan told hverken ville få indvirkning på ECL's mængder eller priser, hvilket hindrede SG PAM i at nå op på et ikke-skadevoldende prisniveau og forbedre rentabiliteten. Kommissionen burde enten undlade at anvende reglen om den lavest mulige told eller anvende en anden metode. |
| --- | --- |

(67)

Efter fremlæggelsen af oplysninger anfægtede SG PAM den skadesmargen, der var blevet fastsat på dette niveau. SG PAM hævdede for det første, at Kommissionen gik for langt i sine bestræbelser på at gennemføre Rettens konklusioner ved at genberegne skadesmargenen, idet Retten for dem at se ikke fandt nogen fejl ved beregningen af skadesmargenen. SG PAM hævdede for det andet, at den foreslåede skadesmargen ikke ville fjerne den skade, der var forvoldt EU-erhvervsgrenen, idet den genberegnede told ville kunne sammenlignes med den told, ECL skulle betale. SG PAM hævdede på grundlag af markedsresearch, at en sådan told hverken ville få indvirkning på ECL's mængder eller priser, hvilket hindrede SG PAM i at nå op på et ikke-skadevoldende prisniveau og forbedre rentabiliteten. Kommissionen burde enten undlade at anvende reglen om den lavest mulige told eller anvende en anden metode.

| (68) | For så vidt angår den første påstand mindede Kommissionen om, jf. betragtning 6, at Retten udtrykkeligt havde pålagt Kommissionen at undersøge, om en genberegning af underbudsmargenen også ville få indvirkning på den endelige told på grund af en eventuel ændring af skadesmargenen. |
| --- | --- |

(68)

For så vidt angår den første påstand mindede Kommissionen om, jf. betragtning 6, at Retten udtrykkeligt havde pålagt Kommissionen at undersøge, om en genberegning af underbudsmargenen også ville få indvirkning på den endelige told på grund af en eventuel ændring af skadesmargenen.

| (69) | For det andet mindede Kommissionen om lovgivningsrammen for fastsættelse af det korrekte niveau for udligningsforanstaltninger. I artikel 15, stk. 1, tredje afsnit, hedder det: »Udligningstolden må ikke være højere end det fastsatte udligningsberettigede subsidiebeløb, og den bør være lavere end det samlede udligningsberettigede subsidiebeløb, hvis en sådan lavere told vil være tilstrækkelig til at afhjælpe den skade, der er påført den pågældende erhvervsgren i Unionen.« Derfor findes der ikke nogen generel regel om fastsættelse af told på et niveau, som sikrer, at Unionen ikke forvoldes skade. Dette spørgsmål kommer snarere kun på tale, hvis skadesmargenen er lavere end subsidieringen. |
| --- | --- |

(69)

For det andet mindede Kommissionen om lovgivningsrammen for fastsættelse af det korrekte niveau for udligningsforanstaltninger. I artikel 15, stk. 1, tredje afsnit, hedder det: »Udligningstolden må ikke være højere end det fastsatte udligningsberettigede subsidiebeløb, og den bør være lavere end det samlede udligningsberettigede subsidiebeløb, hvis en sådan lavere told vil være tilstrækkelig til at afhjælpe den skade, der er påført den pågældende erhvervsgren i Unionen.« Derfor findes der ikke nogen generel regel om fastsættelse af told på et niveau, som sikrer, at Unionen ikke forvoldes skade. Dette spørgsmål kommer snarere kun på tale, hvis skadesmargenen er lavere end subsidieringen.

| (70) | Dette er ikke tilfældet i den foreliggende sag. Da skadesmargenen på 9 % var højere end subsidieringen på 6 %, pålægges det i henhold til grundforordningen Kommissionen at indføre sidstnævnte som toldsatsen. |
| --- | --- |

(70)

Dette er ikke tilfældet i den foreliggende sag. Da skadesmargenen på 9 % var højere end subsidieringen på 6 %, pålægges det i henhold til grundforordningen Kommissionen at indføre sidstnævnte som toldsatsen.

| (71) | For det tredje forelå der ikke et retligt krav om at beregne skadesmargenen på anden vis. Denne fornyede undersøgelse er begrænset til at korrigere de fejl, som Retten har konstateret. Selv om dette indebærer en korrektion af det passende niveau for fastsættelse af skadesmargenen, er det ikke ensbetydende med, at andre trin i den oprindeligt anvendte metode kan tages op til revision. |
| --- | --- |

(71)

For det tredje forelå der ikke et retligt krav om at beregne skadesmargenen på anden vis. Denne fornyede undersøgelse er begrænset til at korrigere de fejl, som Retten har konstateret. Selv om dette indebærer en korrektion af det passende niveau for fastsættelse af skadesmargenen, er det ikke ensbetydende med, at andre trin i den oprindeligt anvendte metode kan tages op til revision.

| (72) | Af den grund afviste Kommissionen disse påstande. |
| --- | --- |

(72)

Af den grund afviste Kommissionen disse påstande.

5.   ENDELIGE UDLIGNINGSFORANSTALTNINGER

ENDELIGE UDLIGNINGSFORANSTALTNINGER

| (73) | På grundlag af Kommissionens konklusioner om subsidiering, skade og årsagssammenhæng i denne genoptagne antisubsidieundersøgelse genindføres der en endelig udligningstold på importen af visse rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien og fremstillet af Jindal Saw Limited. |
| --- | --- |

(73)

På grundlag af Kommissionens konklusioner om subsidiering, skade og årsagssammenhæng i denne genoptagne antisubsidieundersøgelse genindføres der en endelig udligningstold på importen af visse rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien og fremstillet af Jindal Saw Limited.

| (74) | Eftersom den genberegnede skadesmargen (9,0 %) er højere end det genberegnede subsidiebeløb (6,0 %), bør udligningstolden i overensstemmelse med de gældende regler i den oprindelige undersøgelse fastsættes på niveau med subsidiebeløbet. Derfor er de genindførte udligningstoldsatser for Jindal Saw Limited som følger:








  Virksomhed | Subsidieringens størrelse | Skadesmargen | Udligningstoldsats |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jindal Saw Limited | 6,0 % | 9,0 % | 6,0 % |

(74)

Eftersom den genberegnede skadesmargen (9,0 %) er højere end det genberegnede subsidiebeløb (6,0 %), bør udligningstolden i overensstemmelse med de gældende regler i den oprindelige undersøgelse fastsættes på niveau med subsidiebeløbet. Derfor er de genindførte udligningstoldsatser for Jindal Saw Limited som følger:

Virksomhed

Subsidieringens størrelse

Skadesmargen

Udligningstoldsats

Jindal Saw Limited

6,0 %

9,0 %

6,0 %

| (75) | Den ændrede udligningstold finder anvendelse uden afbrydelse fra det tidspunkt, hvor den omtvistede forordning trådte i kraft (dvs. fra den 19. marts 2016 og fremefter). Toldmyndighederne pålægges at opkræve de korrekte beløb af import for så vidt angår Jindal Saw Limited og refundere eventuelle overskydende beløb, der hidtil er opkrævet i overensstemmelse med de gældende toldbestemmelser. |
| --- | --- |

(75)

Den ændrede udligningstold finder anvendelse uden afbrydelse fra det tidspunkt, hvor den omtvistede forordning trådte i kraft (dvs. fra den 19. marts 2016 og fremefter). Toldmyndighederne pålægges at opkræve de korrekte beløb af import for så vidt angår Jindal Saw Limited og refundere eventuelle overskydende beløb, der hidtil er opkrævet i overensstemmelse med de gældende toldbestemmelser.

| (76) | I henhold til artikel 109 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (37) er rentesatsen, når et beløb skal tilbagebetales som følge af en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol, den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, den første kalenderdag i hver måned. |
| --- | --- |

(76)

I henhold til artikel 109 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (37) er rentesatsen, når et beløb skal tilbagebetales som følge af en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol, den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, den første kalenderdag i hver måned.

37

Den Europæiske Unions Tidende

| (77) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 — |
| --- | --- |

(77)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig udligningstold på importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern), undtagen duktile støbejernsrør uden indvendig eller udvendig coating (»rå rør«), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7303 00 10 og ex 7303 00 90 (Taric-kode 7303001010 og 7303009010), med oprindelse i Indien og fremstillet af Jindal Saw Limited, fra den 19. marts 2016.

2.   Den endelige udligningstold fastsættes til 6,0 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af Jindal Saw Limited (Taric-tillægskode C054).

Artikel 2

Eventuel endelig udligningstold betalt af Jindal Saw Limited i henhold til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/387 ud over den i artikel 1 fastsatte endelige udligningstold gøres til genstand for godtgørelse eller fritagelse.

Anmodninger om godtgørelse eller fritagelse indgives til de nationale toldmyndigheder i overensstemmelse med de gældende toldbestemmelser. Eventuelle godtgørelser, der fandt sted som følge af Rettens dom i sag T-300/16 Jindal Saw, inddrives af de myndigheder, som foretog godtgørelserne, op til det beløb, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2.

Artikel 3

Den endelige udligningstold, der blev indført ved artikel 1, skal derfor også opkræves af import registreret i overensstemmelse med artikel 1 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1250 om at gøre importen af visse rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien til genstand for registrering som følge af genoptagelsen af undersøgelsen med henblik på gennemførelse af dommene af 10. april 2019 i sag T-300/16 og T-301/16 vedrørende gennemførelsesforordning (EU) 2016/387 og (EU) 2016/388 om indførelse af en endelig udligningstold og en endelig antidumpingtold på importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien.

Artikel 4

Toldmyndighederne pålægges at ophøre med den registrering af importen, der blev indført ved artikel 1, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) 2019/1250, som ophæves hermed.

Artikel 5

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. april 2020.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/387 af 17. marts 2016 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien (EUT L 73 af 18.3.2016, s. 1).

2

(3)  Rettens dom (Første Udvidede Afdeling) af 10. april 2019, Jindal Saw Ltd og Jindal Saw Italia SpA mod Europa-Kommissionen, T-300/16, ECLI:EU:T:2019:235.

3

(4)  Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (EUT L 188 af 18.7.2009, s. 93) (erstattet af forordning (EU) 2016/1037 (EUT L 176 af 30.6.2016, s. 55).

4

(5)  Ibid., præmis 225.

5

(6)  Ab-fabrik betyder, at transportomkostningerne er trukket fra, hvis det er relevant.

6

(7)  Sag T-300/16, præmis 248.

7

(8)  Ibid, præmis 249.

8

(9)  Ibid., præmis 253.

9

(10)  Ibid., præmis 258.

10

(11)  Forenede sager 97, 193, 99 og 215/86 Asteris AE og andre og Den Hellenske Republik mod Kommissionen, Sml. 1988, s. 2181, præmis 27 og 28.

11

(12)  Sag C-415/96, Spanien mod Kommissionen, Sml. 1988 I, s. 6993, præmis 31, sag C-458/98 P, Industrie des poudres sphériques mod Rådet, Sml. 2000 I, s. 8147, præmis 80-85, sag T-301/01, Alitalia mod Kommissionen, Sml. 2008 II, s. 1753, præmis 99 og 142, forenede sager T-267/08 og T-279/08, Région Nord-Pas-de-Calais mod Kommissionen, ECLI:EU:T:2011:209, præmis 83.

12

(13)  Sag C-415/96, Spanien mod Kommissionen, Sml. 1988 I, s. 6993, præmis 31, sag C-458/98 P, Industrie des poudres sphériques mod Rådet, Sml. 2000 I, s. 8147, præmis 80-85.

13

(14)  Sag C-256/16, Deichmann SE mod Hauptzollamt Duisburg [2018], ECLI:EU:C:2018:187, præmis 79, og dom af 19. juni 2019, C & J Clark International Ltd mod Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs, C-612/16, præmis 58.

14

(15)  Sag T-650/17, Jinan Meide Casting Co. Ltd, ECLI:EU:T:2019:644, præmis 333-342.

15

(16)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1250 af 22. juli 2019 om at gøre importen af visse rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien til genstand for registrering som følge af genoptagelsen af undersøgelsen med henblik på gennemførelse af dommene af 10. april 2019 i sag T-300/16 og T-301/16 vedrørende gennemførelsesforordning (EU) 2016/387 og (EU) 2016/388 om indførelse af en endelig udligningstold og en endelig antidumpingtold på importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien (EUT L 195 af 23.7.2019, s. 13).

16

(17)  Sag C-256/16, Deichmann SE mod Hauptzollamt Duisburg [2018], ECLI:EU:C:2018:187.

17

(18)  Jf. i denne retning sag C-256/16, Deichmann SE mod Hauptzollamt Duisburg, og de i præmis 62 deri nævnte domme, dvs. dom af 27. september 2007, Ikea Wholesale, C-351/04, EU:C:2007:547, præmis 66-69, og dom af 18. januar 2017, Wortmann, C-365/15, EU:C:2017:19, præmis 34.

18

(19)  Sag C-256/16, Deichmann SE mod Hauptzollamt Duisburg, præmis 63, og den deri nævnte retspraksis.

19

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21).

20

(21)  Sag C-256/16, Deichmann, EU:C:2018:187, præmis 77og 78, og dom af 19. juni 2019, sag C-612/16, C & J Clark International Ltd mod Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs, præmis 57.

21

(22)  Forordning (EU) 2016/1037.

22

(23)  Sag C-256/16, Deichmann SE v Hauptzollamt Duisburg, præmis 79, og dom af 19. juni 2019, sag C-612/16, C & J Clark International Ltd mod Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs, præmis 58.

23

(24)  Dom af 30. november 2011, Transnational Company »Kazchrome« og ENRC Marketing mod Rådet og Kommissionen, T-107/08, ECLI:EU:T:2011:704.

24

(25)  Dom af 30. november 2011, Transnational Company »Kazchrome« og ENRC Marketing mod Rådet og Kommissionen, T-107/08, ECLI:EU:T:2011:704, præmis 68.

25

(26)  Sag T-650/17, Jinan Meide Casting Co. Ltd, ECLI:EU:T:2019:644, præmis 333-342.

26

(27)  Jf. betragtning 301 og 340 i gennemførelsesforordning (EU) 2016/387 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien (»den omtvistede forordning«).

27

(28)  Jf. i denne forbindelse Rettens dom (Anden Afdeling) af 8. maj 2019, Stemcor London, T-749/16, ECLI:EU:T:2019:310, præmis 84 (Retten fandt, at den skade, der er forvoldt en etableret EU-erhvervsgren af dumpingimport, skal vurderes som en helhed, og at det ikke er nødvendigt (eller endsige muligt) særskilt at definere, hvilken andel af en sådan skade der kan tillægges de enkelte ansvarlige virksomheder).

28

(29)  For at strømline undersøgelsen udtog Kommissionen en stikprøve af de seks største af SG PAM's salgsdatterselskaber.

29

(30)  Duktus solgte også gennem et salgsdatterselskab i Tjekkiet, men på grund af selskabets ringe størrelse blev dets data ikke verificeret.

30

(31)  Alle Jindals tre datterselskabers data blev verificeret. Jindal tegnede sig også for under 3 % af Unionens salg direkte fra Indien til de afsides liggende øer Reunion og Mayotte, som anses for at høre til EU's toldområde.

31

(32)  Den konsoliderede udgave af klagen indgivet den 10. november 2014 til gennemsyn af interesserede parter, s. 6.

32

(33)  Den højere procentsats for produktionen kan forklares med, at SG PAM eksporterede mere end Duktus.

33

(34)  Disse 10 varetyper tegnede sig for mere end 30 % af SG PAM's samlede salg. På grund af den store spredning inden for varetyperne — den mest solgte varetype tegnede sig kun for 6 % af det samlede salg, mens den tiende mest solgte kun tegnede sig for 2,7 % — anså Kommissionen de 10 mest solgte for at være repræsentative.

34

(35)  Jf. betragtning 336 og 338 i gennemførelsesforordning (EU) 2016/387 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien.

35

(36)  Det forhold, at importen fra Indien skete til priser, som var lavere end salgspriserne i Unionen, fremgår af tabellerne i betragtning 291 (priser på importen fra Indien) og 317 (gennemsnitlige enhedspriser i Unionen) i den omtvistede forordning.

36

(37)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

37

---

| 16.4.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 118/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 118/14

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2020/527

af 15. april 2020

om genindførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien for så vidt angår Jindal Saw Limited som følge af Rettens dom i sag T-301/16

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 14, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   PROCEDURE

PROCEDURE

| (1) | Den 17. marts 2016 vedtog Kommissionen gennemførelsesforordning (EU) 2016/388 (2) om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien, som ændret ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/1369 (3) (»den omtvistede forordning«). |
| --- | --- |

(1)

Den 17. marts 2016 vedtog Kommissionen gennemførelsesforordning (EU) 2016/388 (2) om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien, som ændret ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/1369 (3) (»den omtvistede forordning«).

2

3

1.1.   Den Europæiske Unions Rets dom

Den Europæiske Unions Rets dom

| (2) | Jindal Saw Limited (»Jindal«) og virksomhedens forretningsmæssigt forbundne importør, Jindal Saw Italia SpA (sammen »sagsøgerne«), anfægtede den omtvistede forordning ved Retten. Retten afsagde den 10. april 2019 dom i sag T-301/16 (4) vedrørende den omtvistede forordning (»dommen«). |
| --- | --- |

(2)

Jindal Saw Limited (»Jindal«) og virksomhedens forretningsmæssigt forbundne importør, Jindal Saw Italia SpA (sammen »sagsøgerne«), anfægtede den omtvistede forordning ved Retten. Retten afsagde den 10. april 2019 dom i sag T-301/16 (4) vedrørende den omtvistede forordning (»dommen«).

4

| (3) | Retten fandt, at Kommissionen havde begået en fejl i beregningen af prisunderbuddet for så vidt angår sagsøgerne. I dette tilfælde havde Kommissionen på den ene side for så vidt angår EU-erhvervsgrenen taget hensyn enten til priserne ab fabrik (5), når produktionsenhederne solgte direkte til uafhængige købere, eller til salgsenhedernes priser ab fabrik. På den anden side havde Kommissionen for så vidt angår Jindals salg på EU-markedet som en udgangspris for at nå frem til en sammenlignelig hjemtagelsespris (landed price) i EU anvendt eksportprisen som beregnet ved fastlæggelsen af dumpingmargenen (dvs. fratrukket SA&G-omkostningerne plus fortjenesten hos Jindals forretningsmæssigt forbundne salgsenheder i EU). Ifølge Retten indebærer det forhold, at producenten ikke markedsfører varer direkte, men gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder, at der foreligger særlige omkostninger og en særlig fortjenstmargen for disse enheder, hvorfor deres priser over for uafhængige købere generelt er højere end producenternes priser i direkte salg til sådanne købere, og de kan således ikke sammenlignes med sidstnævnte priser (6). Som følge heraf fandt Retten, at eftersom Kommissionen med henblik på den prissammenligning, den foretog som led i beregningen af underbuddet, sidestillede salgsenhedernes priser i forhold til uafhængige købere med producenternes priser i direkte salg til sådanne købere alene hvad angår den samme vare fra EU-erhvervsgrenen, tog den for denne vare hensyn til en forhøjet pris, som dermed var ugunstig for Jindal Saw, der foretog hovedparten af sit salg til Unionen gennem salgsenheder (7). Retten fandt, at der var tale om en fejl ved beregningen af prisunderbuddet for den pågældende vare, eftersom beregningen af underbuddet ikke blev foretaget ved en sammenligning af priser i samme handelsled. Derfor konstaterede Retten en fejl, i og med at Kommissionen trak salgsomkostningerne og fortjenesten hos Jindals forretningsmæssigt forbundne salgsenheder i Unionen fra salget til den første uafhængige køber, mens salgsomkostningerne og fortjenesten hos EU-erhvervsgrenens forretningsmæssigt forbundne salgsenheder ikke blev trukket fra EU-erhvervsgrenens salgspriser til den første uafhængige kunde. Retten fandt, at de to priser ikke blev sammenlignet symmetrisk i samme handelsled. |
| --- | --- |

(3)

Retten fandt, at Kommissionen havde begået en fejl i beregningen af prisunderbuddet for så vidt angår sagsøgerne. I dette tilfælde havde Kommissionen på den ene side for så vidt angår EU-erhvervsgrenen taget hensyn enten til priserne ab fabrik (5), når produktionsenhederne solgte direkte til uafhængige købere, eller til salgsenhedernes priser ab fabrik. På den anden side havde Kommissionen for så vidt angår Jindals salg på EU-markedet som en udgangspris for at nå frem til en sammenlignelig hjemtagelsespris (landed price) i EU anvendt eksportprisen som beregnet ved fastlæggelsen af dumpingmargenen (dvs. fratrukket SA&G-omkostningerne plus fortjenesten hos Jindals forretningsmæssigt forbundne salgsenheder i EU). Ifølge Retten indebærer det forhold, at producenten ikke markedsfører varer direkte, men gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder, at der foreligger særlige omkostninger og en særlig fortjenstmargen for disse enheder, hvorfor deres priser over for uafhængige købere generelt er højere end producenternes priser i direkte salg til sådanne købere, og de kan således ikke sammenlignes med sidstnævnte priser (6). Som følge heraf fandt Retten, at eftersom Kommissionen med henblik på den prissammenligning, den foretog som led i beregningen af underbuddet, sidestillede salgsenhedernes priser i forhold til uafhængige købere med producenternes priser i direkte salg til sådanne købere alene hvad angår den samme vare fra EU-erhvervsgrenen, tog den for denne vare hensyn til en forhøjet pris, som dermed var ugunstig for Jindal Saw, der foretog hovedparten af sit salg til Unionen gennem salgsenheder (7). Retten fandt, at der var tale om en fejl ved beregningen af prisunderbuddet for den pågældende vare, eftersom beregningen af underbuddet ikke blev foretaget ved en sammenligning af priser i samme handelsled. Derfor konstaterede Retten en fejl, i og med at Kommissionen trak salgsomkostningerne og fortjenesten hos Jindals forretningsmæssigt forbundne salgsenheder i Unionen fra salget til den første uafhængige køber, mens salgsomkostningerne og fortjenesten hos EU-erhvervsgrenens forretningsmæssigt forbundne salgsenheder ikke blev trukket fra EU-erhvervsgrenens salgspriser til den første uafhængige kunde. Retten fandt, at de to priser ikke blev sammenlignet symmetrisk i samme handelsled.

5

6

7

| (4) | Som følge heraf fandt Retten, at Kommissionen havde tilsidesat artikel 3, stk. 2, i den antidumpinggrundforordning, der var gældende på tidspunktet for den oprindelige undersøgelse (8) (»antidumpinggrundforordningen«). Da underbuddet som beregnet i den omtvistede forordning dannede grundlag for konklusionen om, at importen af den pågældende vare forårsagede EU-erhvervsgrenens skade, fandt Retten, at eksistensen af en årsagsforbindelse mellem dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens skade som en nødvendig betingelse for pålæggelsen af antidumpingtold i henhold til antidumpinggrundforordningens artikel 3, stk. 6, også kunne være fejlbehæftet (9). |
| --- | --- |

(4)

Som følge heraf fandt Retten, at Kommissionen havde tilsidesat artikel 3, stk. 2, i den antidumpinggrundforordning, der var gældende på tidspunktet for den oprindelige undersøgelse (8) (»antidumpinggrundforordningen«). Da underbuddet som beregnet i den omtvistede forordning dannede grundlag for konklusionen om, at importen af den pågældende vare forårsagede EU-erhvervsgrenens skade, fandt Retten, at eksistensen af en årsagsforbindelse mellem dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens skade som en nødvendig betingelse for pålæggelsen af antidumpingtold i henhold til antidumpinggrundforordningens artikel 3, stk. 6, også kunne være fejlbehæftet (9).

8

9

| (5) | Retten fandt desuden, at det ikke kunne udelukkes, at EU-erhvervsgrenens skadesmargen ville være blevet fastsat til et lavere niveau end dumpingmargenen, hvis prisunderbuddet var blevet beregnet korrekt. I dette tilfælde følger det af antidumpinggrundforordningens artikel 9, stk. 4, at antidumpingtolden skulle reduceres til en sats, der var tilstrækkelig til at afhjælpe denne skade (10). |
| --- | --- |

(5)

Retten fandt desuden, at det ikke kunne udelukkes, at EU-erhvervsgrenens skadesmargen ville være blevet fastsat til et lavere niveau end dumpingmargenen, hvis prisunderbuddet var blevet beregnet korrekt. I dette tilfælde følger det af antidumpinggrundforordningens artikel 9, stk. 4, at antidumpingtolden skulle reduceres til en sats, der var tilstrækkelig til at afhjælpe denne skade (10).

10

| (6) | I lyset af ovenstående betragtninger annullerede Retten den omtvistede forordning for så vidt angår Jindal Saw Limited. |
| --- | --- |

(6)

I lyset af ovenstående betragtninger annullerede Retten den omtvistede forordning for så vidt angår Jindal Saw Limited.

1.2.   Gennemførelse af Rettens dom

Gennemførelse af Rettens dom

| (7) | I henhold til artikel 266 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«) har EU-institutionerne pligt til at gennemføre de til opfyldelse af Rettens domme nødvendige foranstaltninger. Når en retsakt, der er vedtaget af EU-institutionerne som led i en administrativ procedure som f.eks. antidumpingundersøgelsen i dette tilfælde, annulleres, består gennemførelsen af Rettens dom i at lade den annullerede retsakt afløse af en ny, hvori den ulovlighed, som Retten havde påpeget, ikke indgår (11). |
| --- | --- |

(7)

I henhold til artikel 266 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«) har EU-institutionerne pligt til at gennemføre de til opfyldelse af Rettens domme nødvendige foranstaltninger. Når en retsakt, der er vedtaget af EU-institutionerne som led i en administrativ procedure som f.eks. antidumpingundersøgelsen i dette tilfælde, annulleres, består gennemførelsen af Rettens dom i at lade den annullerede retsakt afløse af en ny, hvori den ulovlighed, som Retten havde påpeget, ikke indgår (11).

11

| (8) | I henhold til Domstolens praksis kan proceduren for at lade en annulleret retsakt erstatte genoptages netop på det punkt, hvor ulovligheden indtrådte (12). Det betyder navnlig, at annullationen i en situation, hvor en retsakt, som afslutter en administrativ procedure, annulleres, ikke nødvendigvis vedrører de forberedende retsakter, såsom indledningen af antidumpingproceduren. I en situation, hvor en forordning om indførelse af endelige antidumpingforanstaltninger annulleres, betyder dette for eksempel, at antidumpingproceduren stadig pågår, fordi det er kun den retsakt, der afsluttede antidumpingproceduren, der ikke længere indgår i EU's retsorden (13), medmindre ulovligheden indtrådte i forbindelse med indledningen af proceduren. Genoptagelsen af den administrative procedure med genindførelsen af antidumpingtold på importen i den periode, hvor den annullerede forordning fandt anvendelse, kan ikke anses for at være i strid med reglen om forbud mod tilbagevirkende kraft (14). |
| --- | --- |

(8)

I henhold til Domstolens praksis kan proceduren for at lade en annulleret retsakt erstatte genoptages netop på det punkt, hvor ulovligheden indtrådte (12). Det betyder navnlig, at annullationen i en situation, hvor en retsakt, som afslutter en administrativ procedure, annulleres, ikke nødvendigvis vedrører de forberedende retsakter, såsom indledningen af antidumpingproceduren. I en situation, hvor en forordning om indførelse af endelige antidumpingforanstaltninger annulleres, betyder dette for eksempel, at antidumpingproceduren stadig pågår, fordi det er kun den retsakt, der afsluttede antidumpingproceduren, der ikke længere indgår i EU's retsorden (13), medmindre ulovligheden indtrådte i forbindelse med indledningen af proceduren. Genoptagelsen af den administrative procedure med genindførelsen af antidumpingtold på importen i den periode, hvor den annullerede forordning fandt anvendelse, kan ikke anses for at være i strid med reglen om forbud mod tilbagevirkende kraft (14).

12

13

14

| (9) | I den foreliggende sag annullerede Retten den omtvistede forordning for så vidt angår Jindal Saw Limited, eftersom Kommissionen havde begået en fejl ved fastlæggelsen af, hvorvidt der var tale om et betydeligt underbud. Denne fejl kunne eventuelt have betydet, at analysen af årsagssammenhængen og skadesmargenen var fejlbehæftet. |
| --- | --- |

(9)

I den foreliggende sag annullerede Retten den omtvistede forordning for så vidt angår Jindal Saw Limited, eftersom Kommissionen havde begået en fejl ved fastlæggelsen af, hvorvidt der var tale om et betydeligt underbud. Denne fejl kunne eventuelt have betydet, at analysen af årsagssammenhængen og skadesmargenen var fejlbehæftet.

| (10) | De konstateringer i den omtvistede forordning, som ikke blev anfægtet, eller som blev anfægtet, men som Retten afviste, eller som Retten ikke undersøgte, og som derfor ikke førte til annullationen af den omtvistede forordning, forbliver gyldige i fuldt omfang (15). |
| --- | --- |

(10)

De konstateringer i den omtvistede forordning, som ikke blev anfægtet, eller som blev anfægtet, men som Retten afviste, eller som Retten ikke undersøgte, og som derfor ikke førte til annullationen af den omtvistede forordning, forbliver gyldige i fuldt omfang (15).

15

| (11) | Efter Rettens domme i sag T-301/16 af 10. april 2019 besluttede Kommissionen ved en meddelelse (»meddelelsen om genoptagelse«) delvis at genoptage antidumpingundersøgelsen vedrørende importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern), som førte til vedtagelsen af den omtvistede forordning, og at genoptage undersøgelsen på det tidspunkt, hvor ulovligheden indtrådte. Genoptagelsen var begrænset til gennemførelsen af Rettens dom for så vidt angår Jindal Saw Limited. |
| --- | --- |

(11)

Efter Rettens domme i sag T-301/16 af 10. april 2019 besluttede Kommissionen ved en meddelelse (»meddelelsen om genoptagelse«) delvis at genoptage antidumpingundersøgelsen vedrørende importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern), som førte til vedtagelsen af den omtvistede forordning, og at genoptage undersøgelsen på det tidspunkt, hvor ulovligheden indtrådte. Genoptagelsen var begrænset til gennemførelsen af Rettens dom for så vidt angår Jindal Saw Limited.

| (12) | Derefter besluttede Kommissionen den 22. juli 2019 at gøre import af visse rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien og fremstillet af Jindal Saw Limited til genstand for registrering og anmodede de nationale toldmyndigheder om at afvente offentliggørelsen af Kommissionens relevante gennemførelsesforordning om genindførelse af told, inden de traf afgørelse om eventuelle krav om godtgørelse af eller fritagelse for antidumpingtold for så vidt angår importen fra Jindal Saw Limited (16) (»forordningen om registrering«). |
| --- | --- |

(12)

Derefter besluttede Kommissionen den 22. juli 2019 at gøre import af visse rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien og fremstillet af Jindal Saw Limited til genstand for registrering og anmodede de nationale toldmyndigheder om at afvente offentliggørelsen af Kommissionens relevante gennemførelsesforordning om genindførelse af told, inden de traf afgørelse om eventuelle krav om godtgørelse af eller fritagelse for antidumpingtold for så vidt angår importen fra Jindal Saw Limited (16) (»forordningen om registrering«).

16

| (13) | Kommissionen informerede de interesserede parter om genoptagelsen og opfordrede dem til at fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen informerede de interesserede parter om genoptagelsen og opfordrede dem til at fremsætte bemærkninger.

2.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (14) | Kommissionen modtog bemærkninger fra EU-erhvervsgrenen og to eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen modtog bemærkninger fra EU-erhvervsgrenen og to eksporterende producenter.

| (15) | Jindal hævdede, at Kommissionen ikke kunne påbyde de nationale toldmyndigheder at undlade at godtgøre og/eller fritage for betaling af told, som var blevet opkrævet i henhold til den omtvistede forordning. Virksomheden hævdede, at situationen i dette tilfælde adskilte sig fra situationen i Deichmann-dommen (17). Jindal hævdede også, at tolden ikke kunne genindføres med tilbagevirkende kraft. I henhold til Jindal blev den omtvistede forordning annulleret i sin helhed, hvilket er ensbetydende med, at den var blevet fjernet fra EU's retsorden med tilbagevirkende kraft, hvorimod Deichmann-dommen ikke omfattede faktorer, der »kunne rejse tvivl om gyldigheden af den endelige forordning«. Endvidere hævdede Jindal, at den ulovlighed, der blev konstateret i forbindelse med analysen af prisunderbuddet, havde gjort hele Kommissionens analyse af årsagssammenhængen ugyldig. Dette var for Jindal at se ensbetydende med, at tolden hverken skulle have været indført eller genindført i sin helhed, eftersom hele analysen af skade og årsagssammenhæng var mangelfuld. |
| --- | --- |

(15)

Jindal hævdede, at Kommissionen ikke kunne påbyde de nationale toldmyndigheder at undlade at godtgøre og/eller fritage for betaling af told, som var blevet opkrævet i henhold til den omtvistede forordning. Virksomheden hævdede, at situationen i dette tilfælde adskilte sig fra situationen i Deichmann-dommen (17). Jindal hævdede også, at tolden ikke kunne genindføres med tilbagevirkende kraft. I henhold til Jindal blev den omtvistede forordning annulleret i sin helhed, hvilket er ensbetydende med, at den var blevet fjernet fra EU's retsorden med tilbagevirkende kraft, hvorimod Deichmann-dommen ikke omfattede faktorer, der »kunne rejse tvivl om gyldigheden af den endelige forordning«. Endvidere hævdede Jindal, at den ulovlighed, der blev konstateret i forbindelse med analysen af prisunderbuddet, havde gjort hele Kommissionens analyse af årsagssammenhængen ugyldig. Dette var for Jindal at se ensbetydende med, at tolden hverken skulle have været indført eller genindført i sin helhed, eftersom hele analysen af skade og årsagssammenhæng var mangelfuld.

17

| (16) | Kommissionen mindede om, at det følger af fast retspraksis, at når Domstolen erklærer, at en forordning, der indfører told, er ugyldig, skal denne told anses for ikke at være skyldig efter lovgivningen i den forstand, hvori dette udtryk er anvendt i toldkodeksens artikel 236, og for i princippet at kunne tilbagebetales af toldmyndighederne på de betingelser, som er fastsat herom (18). Domstolen har dog også fastslået, at hvilken rækkevidde en dom om ugyldighed fra Domstolen præcist har, og de forpligtelser, der således følger heraf, skal for hvert konkrete tilfælde fastsættes under hensyntagen ikke blot til konklusionen i dommen, men også til de præmisser, som danner det fornødne grundlag herfor (19). Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog Jindal disse påstande uden at fremlægge yderligere argumenter. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen mindede om, at det følger af fast retspraksis, at når Domstolen erklærer, at en forordning, der indfører told, er ugyldig, skal denne told anses for ikke at være skyldig efter lovgivningen i den forstand, hvori dette udtryk er anvendt i toldkodeksens artikel 236, og for i princippet at kunne tilbagebetales af toldmyndighederne på de betingelser, som er fastsat herom (18). Domstolen har dog også fastslået, at hvilken rækkevidde en dom om ugyldighed fra Domstolen præcist har, og de forpligtelser, der således følger heraf, skal for hvert konkrete tilfælde fastsættes under hensyntagen ikke blot til konklusionen i dommen, men også til de præmisser, som danner det fornødne grundlag herfor (19). Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog Jindal disse påstande uden at fremlægge yderligere argumenter.

18

19

| (17) | I den foreliggende sag rejste Retten i dommens præmis 192-195 tvivl om den metode, der var blevet anvendt til beregning af underbuddet for så vidt angår Jindal, og dens konsekvenser for årsagssammenhængen samt dens eventuelle konsekvenser for Jindals skadesmargen. Disse forhold rejste dog ikke tvivl om gyldigheden af alle de øvrige konklusioner i den omtvistede forordning, som kan underbygge gyldigheden af Kommissionens endelige konklusioner om skade, jf. betragtning 24. Selv hvis der i henhold til konklusionerne i den genoptagne undersøgelse ikke burde genindføres antidumpingtold, ville toldmyndighederne under alle omstændigheder have mulighed for at godtgøre hele det toldbeløb, som var opkrævet, siden den omtvistede forordning blev vedtaget. |
| --- | --- |

(17)

I den foreliggende sag rejste Retten i dommens præmis 192-195 tvivl om den metode, der var blevet anvendt til beregning af underbuddet for så vidt angår Jindal, og dens konsekvenser for årsagssammenhængen samt dens eventuelle konsekvenser for Jindals skadesmargen. Disse forhold rejste dog ikke tvivl om gyldigheden af alle de øvrige konklusioner i den omtvistede forordning, som kan underbygge gyldigheden af Kommissionens endelige konklusioner om skade, jf. betragtning 24. Selv hvis der i henhold til konklusionerne i den genoptagne undersøgelse ikke burde genindføres antidumpingtold, ville toldmyndighederne under alle omstændigheder have mulighed for at godtgøre hele det toldbeløb, som var opkrævet, siden den omtvistede forordning blev vedtaget.

| (18) | Endvidere har Domstolen konsekvent fastholdt, at antidumpinggrundforordningens artikel 10, stk. 1 (20), ikke hindrer, at der ved retsakter genindføres antidumpingtold på importen i den periode, hvor de forordninger, der er erklæret ugyldige, fandt anvendelse (21). Som forklaret i betragtning 15 i forordningen om registrering kan genoptagelsen af den administrative procedure og den eventuelle genindførelse af told derfor ikke anses for at være i strid med princippet om ikketilbagevirkende kraft (22). Derfor blev Jindals påstand om, at tolden ikke kan genindføres, afvist. |
| --- | --- |

(18)

Endvidere har Domstolen konsekvent fastholdt, at antidumpinggrundforordningens artikel 10, stk. 1 (20), ikke hindrer, at der ved retsakter genindføres antidumpingtold på importen i den periode, hvor de forordninger, der er erklæret ugyldige, fandt anvendelse (21). Som forklaret i betragtning 15 i forordningen om registrering kan genoptagelsen af den administrative procedure og den eventuelle genindførelse af told derfor ikke anses for at være i strid med princippet om ikketilbagevirkende kraft (22). Derfor blev Jindals påstand om, at tolden ikke kan genindføres, afvist.

20

21

22

| (19) | Jindal hævdede også, at Kommissionen skal anvende Jindals faktiske priser ved salg til de første uafhængige kunder for at opfylde Rettens dom. Virksomheden fremhævede, at Kommissionen ikke må beregne priserne for EU-erhvervsgrenens salgsdatterselskaber. Jindal hævdede, at det ville være i strid med dommens præmis 187, hvori Retten stadfæstede: »... at de priser, der blev anvendt til beregningen af underbuddet, skulle være priserne forhandlet med de uafhængige købere, dvs. de priser, som disse kunne tage i betragtning med henblik på beslutningen om at købe EU-erhvervsgrenens varer eller de pågældende eksporterende producenters varer, og ikke priserne i et mellemliggende led«. I den henseende mente Kommissionen ikke, at Retten i Kazchrome (23), dvs. den kilde, som Retten citerede i Jindal, var gået så langt som til at drage den kategoriske konklusion, som Jindal nu havde draget (nemlig, at det afgørende i alle tilfælde ved beregning af prisunderbud er de faktiske priser, som den eksporterende producents forretningsmæssigt forbundne salgsenheder i EU forlanger). Faktisk udviste Retten i Kazchrome en forsigtig tilgang med sin bemærkning om, at »den konklusion, der følger af undersøgelsen ovenfor, alene vedrører nærværende sag« (24). Kommissionen er af den opfattelse, at cif-hjemtagelsespriserne (CIF landed prices) ved toldbehandlingshavnen kan anvendes til at undersøge subsidieret imports indvirkning på priserne ved hjælp af specifikke beregninger af underbuddet. Det er i dette led, at import normalt konkurrerer med EU-erhvervsgrenens priser, for det er i dette led, at forhandlere enten vælger at skaffe varen fra EU-erhvervsgrenen eller fra de eksporterende producenter. Forsøg på at anslå disse cif-hjemtagelsespriser (CIF landed prices) i en kontekst, hvor den eksporterende producent sælger gennem forretningsmæssigt forbundne enheder i Unionen, med henblik på beregning af underbuddet adskiller sig ikke fra en situation, hvor Kommissionen med henblik på sammenligning gør direkte brug af cif-hjemtagelsespriserne (CIF landed prices) for eksporterende producenter ved direkte salg i Unionen. Henvisningen til »priser, der er forhandlet« både i Kazchrome og derefter senere i Jindal bør derfor forstås i den rette kontekst. |
| --- | --- |

(19)

Jindal hævdede også, at Kommissionen skal anvende Jindals faktiske priser ved salg til de første uafhængige kunder for at opfylde Rettens dom. Virksomheden fremhævede, at Kommissionen ikke må beregne priserne for EU-erhvervsgrenens salgsdatterselskaber. Jindal hævdede, at det ville være i strid med dommens præmis 187, hvori Retten stadfæstede: »... at de priser, der blev anvendt til beregningen af underbuddet, skulle være priserne forhandlet med de uafhængige købere, dvs. de priser, som disse kunne tage i betragtning med henblik på beslutningen om at købe EU-erhvervsgrenens varer eller de pågældende eksporterende producenters varer, og ikke priserne i et mellemliggende led«. I den henseende mente Kommissionen ikke, at Retten i Kazchrome (23), dvs. den kilde, som Retten citerede i Jindal, var gået så langt som til at drage den kategoriske konklusion, som Jindal nu havde draget (nemlig, at det afgørende i alle tilfælde ved beregning af prisunderbud er de faktiske priser, som den eksporterende producents forretningsmæssigt forbundne salgsenheder i EU forlanger). Faktisk udviste Retten i Kazchrome en forsigtig tilgang med sin bemærkning om, at »den konklusion, der følger af undersøgelsen ovenfor, alene vedrører nærværende sag« (24). Kommissionen er af den opfattelse, at cif-hjemtagelsespriserne (CIF landed prices) ved toldbehandlingshavnen kan anvendes til at undersøge subsidieret imports indvirkning på priserne ved hjælp af specifikke beregninger af underbuddet. Det er i dette led, at import normalt konkurrerer med EU-erhvervsgrenens priser, for det er i dette led, at forhandlere enten vælger at skaffe varen fra EU-erhvervsgrenen eller fra de eksporterende producenter. Forsøg på at anslå disse cif-hjemtagelsespriser (CIF landed prices) i en kontekst, hvor den eksporterende producent sælger gennem forretningsmæssigt forbundne enheder i Unionen, med henblik på beregning af underbuddet adskiller sig ikke fra en situation, hvor Kommissionen med henblik på sammenligning gør direkte brug af cif-hjemtagelsespriserne (CIF landed prices) for eksporterende producenter ved direkte salg i Unionen. Henvisningen til »priser, der er forhandlet« både i Kazchrome og derefter senere i Jindal bør derfor forstås i den rette kontekst.

23

24

| (20) | Jindal hævdede også, at Kommissionen burde korrigere andre mangler og regnefejl, som havde vist sig, efter at den omtvistede forordning var blevet vedtaget. Som Kommissionen forklarede i meddelelsen om genoptagelse, forbliver de konstateringer, der blev foretaget i den omtvistede forordning, og som ikke blev anfægtet, eller som blev anfægtet, men som Retten enten afviste ved sin dom eller ikke undersøgte, og som derfor ikke førte til annulleringen af de omtvistede forordninger, gyldige i fuldt omfang (25). Derfor er Kommissionen ikke forpligtet til at undersøge påstande om forhold ud over det, som Retten fandt ulovligt. |
| --- | --- |

(20)

Jindal hævdede også, at Kommissionen burde korrigere andre mangler og regnefejl, som havde vist sig, efter at den omtvistede forordning var blevet vedtaget. Som Kommissionen forklarede i meddelelsen om genoptagelse, forbliver de konstateringer, der blev foretaget i den omtvistede forordning, og som ikke blev anfægtet, eller som blev anfægtet, men som Retten enten afviste ved sin dom eller ikke undersøgte, og som derfor ikke førte til annulleringen af de omtvistede forordninger, gyldige i fuldt omfang (25). Derfor er Kommissionen ikke forpligtet til at undersøge påstande om forhold ud over det, som Retten fandt ulovligt.

25

| (21) | Den anden eksporterende producent, Electrosteel Castings Ltd. (»ECL«), hævdede, at hvis Kommissionen konkluderer, at importen fra Jindal ikke var årsagen til den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, bør den genoverveje, om foranstaltningerne mod import fra ECL bør fastholdes. ECL hævdede også, at hvis Kommissionen korrigerer margenerne for Jindal, bør margenerne for ECL også korrigeres. Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog ECL disse påstande, med støtte fra de indiske myndigheder, og hævdede, at genberegningen af virksomhedens margener er en nødvendig følge af genoptagelsen af denne procedure. Kommissionen burde derfor foretage genberegningen på eget initiativ. |
| --- | --- |

(21)

Den anden eksporterende producent, Electrosteel Castings Ltd. (»ECL«), hævdede, at hvis Kommissionen konkluderer, at importen fra Jindal ikke var årsagen til den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, bør den genoverveje, om foranstaltningerne mod import fra ECL bør fastholdes. ECL hævdede også, at hvis Kommissionen korrigerer margenerne for Jindal, bør margenerne for ECL også korrigeres. Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog ECL disse påstande, med støtte fra de indiske myndigheder, og hævdede, at genberegningen af virksomhedens margener er en nødvendig følge af genoptagelsen af denne procedure. Kommissionen burde derfor foretage genberegningen på eget initiativ.

| (22) | Med hensyn til ECL's første krav så bemærkede Kommissionen, at den, jf. betragtning 24, ikke behøvede at genberegne ECL's underbudsmargen i dette tilfælde. Under alle omstændigheder konkluderede Kommissionen, at der, selv efter genberegningen af underbuddet for så vidt angår Jindal, jf. tilgangen i afsnit 3.2, stadig var en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, jf. afsnit 3.4. Dette krav blev derfor irrelevant. Kommissionen afviste også det andet krav, idet enhver genberegning af ECL's margener ikke er genstand for nærværende procedure. Kommissionen bemærkede, at selv hvis ECL skulle vise sig at have ret i sin påstand om, at virksomhedens underbudsmargen befandt sig inden for den margen, der var blevet fastsat for så vidt angår Jindal, jf. tilgangen i afsnit 3.2, ville der fortsat være tale om underbud, om end i mindre omfang, for så vidt angår hele importen fra Indien. Et sådant underbud ville i betragtning af de særlige markedsforhold for den pågældende vare være betydeligt i forhold til at konkludere, at den pågældende import fra Indien var en reel og betydelig årsag til den konstaterede skade. Kommissionen behandler dette spørgsmål nærmere i afsnit 3.4. |
| --- | --- |

(22)

Med hensyn til ECL's første krav så bemærkede Kommissionen, at den, jf. betragtning 24, ikke behøvede at genberegne ECL's underbudsmargen i dette tilfælde. Under alle omstændigheder konkluderede Kommissionen, at der, selv efter genberegningen af underbuddet for så vidt angår Jindal, jf. tilgangen i afsnit 3.2, stadig var en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, jf. afsnit 3.4. Dette krav blev derfor irrelevant. Kommissionen afviste også det andet krav, idet enhver genberegning af ECL's margener ikke er genstand for nærværende procedure. Kommissionen bemærkede, at selv hvis ECL skulle vise sig at have ret i sin påstand om, at virksomhedens underbudsmargen befandt sig inden for den margen, der var blevet fastsat for så vidt angår Jindal, jf. tilgangen i afsnit 3.2, ville der fortsat være tale om underbud, om end i mindre omfang, for så vidt angår hele importen fra Indien. Et sådant underbud ville i betragtning af de særlige markedsforhold for den pågældende vare være betydeligt i forhold til at konkludere, at den pågældende import fra Indien var en reel og betydelig årsag til den konstaterede skade. Kommissionen behandler dette spørgsmål nærmere i afsnit 3.4.

| (23) | EU-erhvervsgrenen hævdede, at Kommissionen i sin skadesanalyse burde tage hensyn til importens pristrykkende indvirkning på EU-erhvervsgrenen. Efter fremlæggelsen af oplysninger hævede ECL omvendt, at en sådan analyse er mere vidtrækkende end denne genoptagne procedure og ikke burde foretages. Kommissionen er af den opfattelse, at en analyse af pristrykket indgår som en integreret del af den analyse af årsagssammenhæng, som Retten fandt kunne være fejlbehæftet. Kommissionen analyserede derfor pristrykket, jf. afsnit 3.3. |
| --- | --- |

(23)

EU-erhvervsgrenen hævdede, at Kommissionen i sin skadesanalyse burde tage hensyn til importens pristrykkende indvirkning på EU-erhvervsgrenen. Efter fremlæggelsen af oplysninger hævede ECL omvendt, at en sådan analyse er mere vidtrækkende end denne genoptagne procedure og ikke burde foretages. Kommissionen er af den opfattelse, at en analyse af pristrykket indgår som en integreret del af den analyse af årsagssammenhæng, som Retten fandt kunne være fejlbehæftet. Kommissionen analyserede derfor pristrykket, jf. afsnit 3.3.

3.   FORNYET UNDERSØGELSE AF UNDERBUD/PRISTRYK SOM FØLGE AF DEN PÅGÆLDENDE IMPORT OG SKADESMARGENEN FOR SÅ VIDT ANGÅR JINDAL SAW LIMITED

FORNYET UNDERSØGELSE AF UNDERBUD/PRISTRYK SOM FØLGE AF DEN PÅGÆLDENDE IMPORT OG SKADESMARGENEN FOR SÅ VIDT ANGÅR JINDAL SAW LIMITED

3.1.   Virkningerne af Jindals salg for konstateringen af skade

Virkningerne af Jindals salg for konstateringen af skade

| (24) | Kommissionen mindede om, at Jindals import kun tegnede sig for 20 % af den samlede import fra Indien i undersøgelsesperioden. Rettens dom vedrører udelukkende denne import. Det vil med andre ord sige, at selv hvis der ses bort fra Jindals import ved vurderingen af indvirkningen på priserne, så forbliver konstateringen af et betydeligt underbud (26) i forbindelse med en meget væsentlig del af den pågældende import, uændret. I den forbindelse mindede Kommissionen om, at både vurderingen af indvirkningen på priserne såvel som en konstatering af, at den pågældende import forvoldte den hjemlige EU-erhvervsgren skade, foretages i forhold til import fra det eller de berørte lande som en helhed (og ikke på grundlag af de enkelte eksporterende producenter) (27). Derfor mente Kommissionen ikke, at en ændring af Jindals prisunderbudsberegninger anfægtede den konklusion, at der overordnet set var tale om et betydeligt underbud forårsaget af importen fra Indien. Derfor havde den fejl, som Retten havde fundet, ikke en væsentlig indvirkning på de overordnede konklusioner i den oprindelige undersøgelse. På den måde er alle konklusionerne om skade i den oprindelige undersøgelse således inddraget og bekræftet. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen mindede om, at Jindals import kun tegnede sig for 20 % af den samlede import fra Indien i undersøgelsesperioden. Rettens dom vedrører udelukkende denne import. Det vil med andre ord sige, at selv hvis der ses bort fra Jindals import ved vurderingen af indvirkningen på priserne, så forbliver konstateringen af et betydeligt underbud (26) i forbindelse med en meget væsentlig del af den pågældende import, uændret. I den forbindelse mindede Kommissionen om, at både vurderingen af indvirkningen på priserne såvel som en konstatering af, at den pågældende import forvoldte den hjemlige EU-erhvervsgren skade, foretages i forhold til import fra det eller de berørte lande som en helhed (og ikke på grundlag af de enkelte eksporterende producenter) (27). Derfor mente Kommissionen ikke, at en ændring af Jindals prisunderbudsberegninger anfægtede den konklusion, at der overordnet set var tale om et betydeligt underbud forårsaget af importen fra Indien. Derfor havde den fejl, som Retten havde fundet, ikke en væsentlig indvirkning på de overordnede konklusioner i den oprindelige undersøgelse. På den måde er alle konklusionerne om skade i den oprindelige undersøgelse således inddraget og bekræftet.

26

27

3.2.   Fastlæggelse af underbud for så vidt angår Jindal

Fastlæggelse af underbud for så vidt angår Jindal

| (25) | Selv om Kommissionen ikke mente, at indvirkningen af den fejl, som Retten havde fundet, ville anfægte Kommissionens konklusioner om underbud og skade, jf. betragtning 24, undersøgte Kommissionen alligevel nærmere, om der stadig ville være tale om underbud for så vidt angår Jindal, hvis der også blev taget hensyn til de særlige markedsforhold i denne forbindelse. |
| --- | --- |

(25)

Selv om Kommissionen ikke mente, at indvirkningen af den fejl, som Retten havde fundet, ville anfægte Kommissionens konklusioner om underbud og skade, jf. betragtning 24, undersøgte Kommissionen alligevel nærmere, om der stadig ville være tale om underbud for så vidt angår Jindal, hvis der også blev taget hensyn til de særlige markedsforhold i denne forbindelse.

| (26) | Retten anførte, at forpligtelsen til at foretage en objektiv undersøgelse af dumpingimportens indvirkning, jf. antidumpinggrundforordningens artikel 3, stk. 2, forpligter til, at der foretages en rimelig sammenligning af den pågældende vares pris med samme vares pris fra EU-erhvervsgrenen ved salg foretaget uden for Unionens område. For at sikre, at denne sammenligning er rimelig, skal priserne sammenlignes i samme handelsled (jf. præmis 176 i sag T-301/16). |
| --- | --- |

(26)

Retten anførte, at forpligtelsen til at foretage en objektiv undersøgelse af dumpingimportens indvirkning, jf. antidumpinggrundforordningens artikel 3, stk. 2, forpligter til, at der foretages en rimelig sammenligning af den pågældende vares pris med samme vares pris fra EU-erhvervsgrenen ved salg foretaget uden for Unionens område. For at sikre, at denne sammenligning er rimelig, skal priserne sammenlignes i samme handelsled (jf. præmis 176 i sag T-301/16).

| (27) | I den foreliggende sag gør en række væsentlige særlige markedsforhold sig gældende for den pågældende vare, og de er beskrevet i det følgende. |
| --- | --- |

(27)

I den foreliggende sag gør en række væsentlige særlige markedsforhold sig gældende for den pågældende vare, og de er beskrevet i det følgende.

3.2.1.   Varen og de pågældende virksomheder

Varen og de pågældende virksomheder

| (28) | Den pågældende vare er rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern), (»duktile rør«), undtagen duktile støbejernsrør uden indvendig eller udvendig coating (»rå rør«), med oprindelse i Indien, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7303 00 10 og ex 7303 00 90 (Taric-kode 7303001010 og 7303009010). |
| --- | --- |

(28)

Den pågældende vare er rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern), (»duktile rør«), undtagen duktile støbejernsrør uden indvendig eller udvendig coating (»rå rør«), med oprindelse i Indien, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7303 00 10 og ex 7303 00 90 (Taric-kode 7303001010 og 7303009010).

| (29) | Kommissionen mindede om, at to (af de tre) grupper af virksomheder, der fremstiller den pågældende vare, samarbejdede som EU-erhvervsgrenen (og tegnede sig for ca. 96 % af den samlede produktion). SG PAM-gruppen (»SG PAM«) solgte til uafhængige kunder i Unionen gennem sine tre produktionsselskaber i Frankrig, Tyskland og Spanien samt gennem mange salgsdatterselskaber i forskellige medlemsstater (28). Den anden gruppe af EU-producenter, Duktus Rohrsysteme GmbH, solgte fra sit tyske produktionsselskab og gennem et enkelt salgsdatterselskab (29). Jindal solgte derimod den pågældende vare i Unionen gennem tre salgsdatterselskaber i Italien, Spanien og Det Forenede Kongerige (30). |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen mindede om, at to (af de tre) grupper af virksomheder, der fremstiller den pågældende vare, samarbejdede som EU-erhvervsgrenen (og tegnede sig for ca. 96 % af den samlede produktion). SG PAM-gruppen (»SG PAM«) solgte til uafhængige kunder i Unionen gennem sine tre produktionsselskaber i Frankrig, Tyskland og Spanien samt gennem mange salgsdatterselskaber i forskellige medlemsstater (28). Den anden gruppe af EU-producenter, Duktus Rohrsysteme GmbH, solgte fra sit tyske produktionsselskab og gennem et enkelt salgsdatterselskab (29). Jindal solgte derimod den pågældende vare i Unionen gennem tre salgsdatterselskaber i Italien, Spanien og Det Forenede Kongerige (30).

28

29

30

3.2.2.   Særlige kendetegn ved EU-markedet for rør af duktilt jern

Særlige kendetegn ved EU-markedet for rør af duktilt jern

a)   
  Salgskanaler/kundetyper

Salgskanaler/kundetyper

| (30) | Duktile rør anvendes hovedsageligt til transport af vand og spildevand. Derfor tegner selskaber inden for vandforsyning og spildevandsrensning sig i sidste ende for hovedparten af efterspørgslen efter den pågældende vare. Disse selskaber anvender duktile rør i store infrastrukturprojekter, og deres indkøb er, direkte eller indirekte, omfattet af offentlige kontrakter gennem offentlige udbud. Som anført i klagen (31) sælges duktile rør enten direkte til kontrahenter eller vandforsyningsselskaber (dvs. salg til brugere) eller indirekte gennem forhandlere (dvs. salg til distributører). Selv om en stor del af de duktile rør først sælges til selskaber i bygge- og anlægssektoren, deltager disse selskaber i udbud fra selskaber inden for vandforsyning og spildevandsrensning, og derfor er der næsten altid i sidste ende tale om udbudspristryk. Størstedelen af salget af duktile rør på EU-markedet er således direkte eller indirekte knyttet til udbud i forskellige medlemsstater. |
| --- | --- |

(30)

Duktile rør anvendes hovedsageligt til transport af vand og spildevand. Derfor tegner selskaber inden for vandforsyning og spildevandsrensning sig i sidste ende for hovedparten af efterspørgslen efter den pågældende vare. Disse selskaber anvender duktile rør i store infrastrukturprojekter, og deres indkøb er, direkte eller indirekte, omfattet af offentlige kontrakter gennem offentlige udbud. Som anført i klagen (31) sælges duktile rør enten direkte til kontrahenter eller vandforsyningsselskaber (dvs. salg til brugere) eller indirekte gennem forhandlere (dvs. salg til distributører). Selv om en stor del af de duktile rør først sælges til selskaber i bygge- og anlægssektoren, deltager disse selskaber i udbud fra selskaber inden for vandforsyning og spildevandsrensning, og derfor er der næsten altid i sidste ende tale om udbudspristryk. Størstedelen af salget af duktile rør på EU-markedet er således direkte eller indirekte knyttet til udbud i forskellige medlemsstater.

31

| (31) | SG PAM solgte ca. 75 % af sin produktion til brugere og de resterende 25 % til ikke forretningsmæssigt forbundne distributører. Duktus havde en anden salgsstruktur, da virksomheden hovedsageligt solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne distributører (næsten 90 % af salget). Da Duktus' salg kun tegnede sig for en begrænset del af EU-erhvervsgrenens salg, bekræftede Kommissionen dog, at mindst 65 % af EU-erhvervsgrenens salg gik direkte til brugerne. |
| --- | --- |

(31)

SG PAM solgte ca. 75 % af sin produktion til brugere og de resterende 25 % til ikke forretningsmæssigt forbundne distributører. Duktus havde en anden salgsstruktur, da virksomheden hovedsageligt solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne distributører (næsten 90 % af salget). Da Duktus' salg kun tegnede sig for en begrænset del af EU-erhvervsgrenens salg, bekræftede Kommissionen dog, at mindst 65 % af EU-erhvervsgrenens salg gik direkte til brugerne.

| (32) | Jindals kundesalg var opbygget på nogenlunde samme måde som EU-erhvervsgrenens, idet mere end 70 % af salget gik til brugerne og ca. 30 % til ikke forretningsmæssigt forbundne distributører. |
| --- | --- |

(32)

Jindals kundesalg var opbygget på nogenlunde samme måde som EU-erhvervsgrenens, idet mere end 70 % af salget gik til brugerne og ca. 30 % til ikke forretningsmæssigt forbundne distributører.

| (33) | Kommissionen konkluderede derfor, at Jindal og EU-erhvervsgrenen solgte den pågældende vare til nogenlunde den samme type kunder i omtrent samme omfang. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen konkluderede derfor, at Jindal og EU-erhvervsgrenen solgte den pågældende vare til nogenlunde den samme type kunder i omtrent samme omfang.

b)   
  Direkte salg fra producenterne i modsætning til salg gennem salgsdatterselskaber

Direkte salg fra producenterne i modsætning til salg gennem salgsdatterselskaber

| (34) | SG PAM havde en territorial salgsstruktur, idet selskabets enheder fokuserede på de lokale markeder, hvor de befandt sig. Dette gjaldt både for SG PAM's producenter og for selskabets salgsdatterselskaber. SG PAM Frankrig var f.eks. den eneste SG PAM-enhed, som solgte direkte til slutbrugere i Frankrig. Selv om en bestemt varetype blev fremstillet af SG PAM Tyskland eller Spanien, blev den først videresolgt internt til SG PAM France, som så derefter solgte varetypen til slutbrugeren. På samme måde var SG PAM Belgien den eneste salgsenhed i Belgien [og Luxembourg], SG PAM UK den eneste i Det Forenede Kongerige [og Irland] og SG PAM Italien den eneste i Italien osv. De tre produktionsenheder solgte med andre ord ikke direkte til brugerne på de markeder, hvor andre produktionsenheder eller et salgsdatterselskab var til stede. Denne struktur afspejler det forhold, at markedet er drevet af udbud, som tilrettelægges af kommuner/offentlige forsyningsvirksomheder i medlemsstaterne, og derfor er der behov for en passende salgsrepræsentation på de enkelte markeder. |
| --- | --- |

(34)

SG PAM havde en territorial salgsstruktur, idet selskabets enheder fokuserede på de lokale markeder, hvor de befandt sig. Dette gjaldt både for SG PAM's producenter og for selskabets salgsdatterselskaber. SG PAM Frankrig var f.eks. den eneste SG PAM-enhed, som solgte direkte til slutbrugere i Frankrig. Selv om en bestemt varetype blev fremstillet af SG PAM Tyskland eller Spanien, blev den først videresolgt internt til SG PAM France, som så derefter solgte varetypen til slutbrugeren. På samme måde var SG PAM Belgien den eneste salgsenhed i Belgien [og Luxembourg], SG PAM UK den eneste i Det Forenede Kongerige [og Irland] og SG PAM Italien den eneste i Italien osv. De tre produktionsenheder solgte med andre ord ikke direkte til brugerne på de markeder, hvor andre produktionsenheder eller et salgsdatterselskab var til stede. Denne struktur afspejler det forhold, at markedet er drevet af udbud, som tilrettelægges af kommuner/offentlige forsyningsvirksomheder i medlemsstaterne, og derfor er der behov for en passende salgsrepræsentation på de enkelte markeder.

| (35) | Duktus havde også en lokaliseret salgsstruktur, idet virksomheden solgte mere end 50 % af sin produktion på hjemmemarkedet, dvs. i Tyskland. Duktus havde kun et enkelt salgsdatterselskab, Duktus Czech Republic (»Duktus CZ«), som kun solgte i Tjekkiet og Slovakiet. Duktus CZ's salg tegnede sig for en relativt begrænset del på ca. 10 % af Duktus' samlede salg. Jindal havde kun et minimalt salg (mindre end 1 %) på disse to markeder. |
| --- | --- |

(35)

Duktus havde også en lokaliseret salgsstruktur, idet virksomheden solgte mere end 50 % af sin produktion på hjemmemarkedet, dvs. i Tyskland. Duktus havde kun et enkelt salgsdatterselskab, Duktus Czech Republic (»Duktus CZ«), som kun solgte i Tjekkiet og Slovakiet. Duktus CZ's salg tegnede sig for en relativt begrænset del på ca. 10 % af Duktus' samlede salg. Jindal havde kun et minimalt salg (mindre end 1 %) på disse to markeder.

| (36) | Kommissionen foretog en detaljeret prisanalyse for så vidt angår SG PAM med henblik på at fastlægge prismønstret for direkte salg fra fabrikken og indirekte salg gennem salgsdatterselskaberne. SG PAM er langt den største EU-producent og tegner sig for 80 % de samarbejdsvillige EU-producenters salg i Unionen og 90 % af produktionen (32). Kommissionen sammenlignede salgspriserne for de 10 mest solgte varetyper (33) for SG PAM's tre produktionsselskaber og for gruppens to største salgsdatterselskaber, der solgte omtrent de samme mængder. Sammenligningen viste, at der var betydelige prisafvigelser inden for en og samme varetype. Navnlig var salgsdatterselskabernes priser ofte lavere end producenternes priser, men det modsatte var også tilfældet. Det var der en forklaring på, for som tidligere nævnt viser markedet for den pågældende vare sig at blive påvirket af brugen af udbud. Prisen på den pågældende varetype kan variere afhængigt af det geografiske marked. For så vidt angår de geografiske markeder bemærkede Kommissionen, at der i princippet kun anvendes en enkelt salgskanal på de respektive geografiske markeder, jf. betragtning 34. Derfor var det ikke muligt at sammenligne prismønstre for salg fra produktionsselskaber i modsætning til salg gennem hjemlige salgsenheder på det samme geografiske marked for repræsentative mængder. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen foretog en detaljeret prisanalyse for så vidt angår SG PAM med henblik på at fastlægge prismønstret for direkte salg fra fabrikken og indirekte salg gennem salgsdatterselskaberne. SG PAM er langt den største EU-producent og tegner sig for 80 % de samarbejdsvillige EU-producenters salg i Unionen og 90 % af produktionen (32). Kommissionen sammenlignede salgspriserne for de 10 mest solgte varetyper (33) for SG PAM's tre produktionsselskaber og for gruppens to største salgsdatterselskaber, der solgte omtrent de samme mængder. Sammenligningen viste, at der var betydelige prisafvigelser inden for en og samme varetype. Navnlig var salgsdatterselskabernes priser ofte lavere end producenternes priser, men det modsatte var også tilfældet. Det var der en forklaring på, for som tidligere nævnt viser markedet for den pågældende vare sig at blive påvirket af brugen af udbud. Prisen på den pågældende varetype kan variere afhængigt af det geografiske marked. For så vidt angår de geografiske markeder bemærkede Kommissionen, at der i princippet kun anvendes en enkelt salgskanal på de respektive geografiske markeder, jf. betragtning 34. Derfor var det ikke muligt at sammenligne prismønstre for salg fra produktionsselskaber i modsætning til salg gennem hjemlige salgsenheder på det samme geografiske marked for repræsentative mængder.

32

33

| (37) | Derfor konkluderede Kommissionen, at hverken salg direkte fra producenten eller salg gennem producentens salgsenheder havde nogen nævneværdig indvirkning på prisniveauet for et sådant salg til kunden. Det kunne navnlig konstateres, at salg gennem en forretningsmæssigt forbundet enhed ikke førte til højere priser end salg direkte fra producenten som følge af udbudspristrykket og forskellige prisniveauer afhængigt af den geografiske beliggenhed. Selv hvis EU-erhvervsgrenen solgte til slutbrugerne fra sine produktionsselskaber på hjemmemarkederne, var dette salg rettet til den samme type kunder som salget fra erhvervsgrenens salgsdatterselskaber i de øvrige medlemsstater. På grundlag af denne detaljerede analyse af EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet fandt Kommissionen det derfor hensigtsmæssigt at betragte direkte salg og indirekte salg gennem salgsdatterselskaber som salg foretaget i samme handelsled. |
| --- | --- |

(37)

Derfor konkluderede Kommissionen, at hverken salg direkte fra producenten eller salg gennem producentens salgsenheder havde nogen nævneværdig indvirkning på prisniveauet for et sådant salg til kunden. Det kunne navnlig konstateres, at salg gennem en forretningsmæssigt forbundet enhed ikke førte til højere priser end salg direkte fra producenten som følge af udbudspristrykket og forskellige prisniveauer afhængigt af den geografiske beliggenhed. Selv hvis EU-erhvervsgrenen solgte til slutbrugerne fra sine produktionsselskaber på hjemmemarkederne, var dette salg rettet til den samme type kunder som salget fra erhvervsgrenens salgsdatterselskaber i de øvrige medlemsstater. På grundlag af denne detaljerede analyse af EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet fandt Kommissionen det derfor hensigtsmæssigt at betragte direkte salg og indirekte salg gennem salgsdatterselskaber som salg foretaget i samme handelsled.

3.2.3.   Samlet konklusion og Jindals underbudsmargen

Samlet konklusion og Jindals underbudsmargen

| (38) | I lyset af ovenstående fandt Kommissionen, at sektoren for duktile rør har adskillige særlige kendetegn, som gjorde det muligt at betragte EU-erhvervsgrenens og Jindals salg som salg foretaget i samme handelsled:






  — | EU-erhvervsgrenen og Jindal tegnede sig for omtrent samme andel af det direkte salg til brugerne og indirekte salg gennem forhandlere/distributører (henholdsvis ca. 70 % og 30 %). |
| --- | --- | --- |

(38)

I lyset af ovenstående fandt Kommissionen, at sektoren for duktile rør har adskillige særlige kendetegn, som gjorde det muligt at betragte EU-erhvervsgrenens og Jindals salg som salg foretaget i samme handelsled:

—

EU-erhvervsgrenen og Jindal tegnede sig for omtrent samme andel af det direkte salg til brugerne og indirekte salg gennem forhandlere/distributører (henholdsvis ca. 70 % og 30 %).

| — | Som hovedregel fulgte EU-producenternes direkte salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder det samme prismønster som salg gennem salgsdatterselskaberne. |
| --- | --- |

—

Som hovedregel fulgte EU-producenternes direkte salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder det samme prismønster som salg gennem salgsdatterselskaberne.

| — | Markedet er udbudsdrevet, og derfor er der næsten altid tale om et betydeligt pristryk. De yderligere omkostninger, der fulgte af tilstedeværelsen af forretningsmæssigt forbundne salgsenheder for både eksporterende producenter og EU-erhvervsgrenen, kunne ikke nødvendigvis væltes over på de uafhængige slutkøbere, således som det fremgik af det forhold, at der ikke var nogen nævneværdig forskel på prismønstrene for direkte og indirekte salg. |
| --- | --- |

—

Markedet er udbudsdrevet, og derfor er der næsten altid tale om et betydeligt pristryk. De yderligere omkostninger, der fulgte af tilstedeværelsen af forretningsmæssigt forbundne salgsenheder for både eksporterende producenter og EU-erhvervsgrenen, kunne ikke nødvendigvis væltes over på de uafhængige slutkøbere, således som det fremgik af det forhold, at der ikke var nogen nævneværdig forskel på prismønstrene for direkte og indirekte salg.

| (39) | I betragtning af Rettens konstateringer i sag T-301/16 og navnlig udtalelserne i dommens præmis 184, jf. betragtning 3, kunne Kommissionen ikke finde belæg for, at de yderligere omkostninger og fortjenstmargener hos EU-producenternes salgsenheder medførte højere priser i forhold til uafhængige købere, jf. betragtning 36 og 37. I nogle tilfælde viser de markedsspecifikke forhold, at omkostninger i forbindelse med mellemliggende salgsenheder og fortjeneste ikke altid som i den foreliggende sag automatisk kan afspejles i priserne, hvilket Retten også indirekte anerkendte ved at tilføje ordet »generelt«. |
| --- | --- |

(39)

I betragtning af Rettens konstateringer i sag T-301/16 og navnlig udtalelserne i dommens præmis 184, jf. betragtning 3, kunne Kommissionen ikke finde belæg for, at de yderligere omkostninger og fortjenstmargener hos EU-producenternes salgsenheder medførte højere priser i forhold til uafhængige købere, jf. betragtning 36 og 37. I nogle tilfælde viser de markedsspecifikke forhold, at omkostninger i forbindelse med mellemliggende salgsenheder og fortjeneste ikke altid som i den foreliggende sag automatisk kan afspejles i priserne, hvilket Retten også indirekte anerkendte ved at tilføje ordet »generelt«.

| (40) | For at opfylde Rettens dom og navnlig efterkomme Rettens udtalelser i dommens præmis 184 undersøgte Kommissionen alligevel, om der ville være tale om underbud, selv hvis salgsenhedernes priser i forhold til den første uafhængige kunde sammenlignes, uanset om det drejer sig om produktionsselskaberne direkte eller salgsdatterselskabet. Dette blev gjort uden konsekvenser for ovenstående konklusioner. |
| --- | --- |

(40)

For at opfylde Rettens dom og navnlig efterkomme Rettens udtalelser i dommens præmis 184 undersøgte Kommissionen alligevel, om der ville være tale om underbud, selv hvis salgsenhedernes priser i forhold til den første uafhængige kunde sammenlignes, uanset om det drejer sig om produktionsselskaberne direkte eller salgsdatterselskabet. Dette blev gjort uden konsekvenser for ovenstående konklusioner.

| (41) | Kommissionen anvendte derfor de endelige salgspriser i forhold til den første uafhængige kunde i Unionen for begge parter (EU-erhvervsgrenen og Jindal) som ændret for at tage højde for justeringer. Kommissionen ændrede i det omfang, det var relevant, den endelige pris til den første uafhængige kunde for at tage højde for transport, forsikring, håndtering, lastningsomkostninger, emballering, kreditomkostninger, omkostninger til garantier og provision mellem den virksomhed, som foretog salget, og den ikke forretningsmæssigt forbundne kunde. Det resulterede i en underbudsmargen på 3,1 %. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen anvendte derfor de endelige salgspriser i forhold til den første uafhængige kunde i Unionen for begge parter (EU-erhvervsgrenen og Jindal) som ændret for at tage højde for justeringer. Kommissionen ændrede i det omfang, det var relevant, den endelige pris til den første uafhængige kunde for at tage højde for transport, forsikring, håndtering, lastningsomkostninger, emballering, kreditomkostninger, omkostninger til garantier og provision mellem den virksomhed, som foretog salget, og den ikke forretningsmæssigt forbundne kunde. Det resulterede i en underbudsmargen på 3,1 %.

| (42) | Det fremgik således af den fornyede undersøgelse af den særlige situation for så vidt angår Jindal, at Jindals salgspriser underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser, men dog i mindre omfang end fastlagt i den oprindelige undersøgelse. Som det fremgår af følgende, kan et sådant underbud betragtes som betydeligt i en markedssituation, hvor prisfølsomhed er af betydning. |
| --- | --- |

(42)

Det fremgik således af den fornyede undersøgelse af den særlige situation for så vidt angår Jindal, at Jindals salgspriser underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser, men dog i mindre omfang end fastlagt i den oprindelige undersøgelse. Som det fremgår af følgende, kan et sådant underbud betragtes som betydeligt i en markedssituation, hvor prisfølsomhed er af betydning.

3.3.   Pristryk

Pristryk

| (43) | Kommissionen mente, at den pågældende import under alle omstændigheder fortsat ville udøve et negativt pres på salgsprisen i Unionen, også selv hvis Jindals ændrede underbudsmargen skulle blive anset for at være marginal eller upassende. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen mente, at den pågældende import under alle omstændigheder fortsat ville udøve et negativt pres på salgsprisen i Unionen, også selv hvis Jindals ændrede underbudsmargen skulle blive anset for at være marginal eller upassende.

| (44) | Dumpingimport kan få en væsentlig indvirkning på markedet, navnlig når varerne er homogene, og når prisfølsomhed er af betydning. Duktile rør er meget prisfølsomme, og for denne type varer kan selv en begrænset prisforskel få en betydelig indvirkning på markedet. |
| --- | --- |

(44)

Dumpingimport kan få en væsentlig indvirkning på markedet, navnlig når varerne er homogene, og når prisfølsomhed er af betydning. Duktile rør er meget prisfølsomme, og for denne type varer kan selv en begrænset prisforskel få en betydelig indvirkning på markedet.

| (45) | Duktile rør er en vare, som defineres ved hjælp af tekniske standarder. Derfor er der for den samme varetype en relativt begrænset kvalitetsforskel, hvilket gør priserne til langt den vigtigste faktor ved købsbeslutninger. Derudover er den vigtigste salgskanal direkte og indirekte udbud, hvor den lavest bydende logisk set står meget stærkt. Denne logik gælder for producenter og deres salgsdatterselskaber ved direkte deltagelse i udbud, men også ved indirekte deltagelse, når disse leverer varer til andre virksomheder, som deltager i udbuddene. Disse selskaber er sædvanligvis selskaber i bygge- og anlægssektoren, som deltager i udbud fra ordregivende myndigheder (byråd, vandforsyningsselskaber osv.). Disse udbud omfatter både levering af rør og rørlægning. Da udbud sædvanligvis er åbne for alle tilbudsgivere, var alle selskaber presset til at reducere deres priser for at tilpasse sig den lavest bydende for at få tildelt en kontrakt. |
| --- | --- |

(45)

Duktile rør er en vare, som defineres ved hjælp af tekniske standarder. Derfor er der for den samme varetype en relativt begrænset kvalitetsforskel, hvilket gør priserne til langt den vigtigste faktor ved købsbeslutninger. Derudover er den vigtigste salgskanal direkte og indirekte udbud, hvor den lavest bydende logisk set står meget stærkt. Denne logik gælder for producenter og deres salgsdatterselskaber ved direkte deltagelse i udbud, men også ved indirekte deltagelse, når disse leverer varer til andre virksomheder, som deltager i udbuddene. Disse selskaber er sædvanligvis selskaber i bygge- og anlægssektoren, som deltager i udbud fra ordregivende myndigheder (byråd, vandforsyningsselskaber osv.). Disse udbud omfatter både levering af rør og rørlægning. Da udbud sædvanligvis er åbne for alle tilbudsgivere, var alle selskaber presset til at reducere deres priser for at tilpasse sig den lavest bydende for at få tildelt en kontrakt.

| (46) | Under disse særlige omstændigheder blev priserne på den pågældende vare trykket af den hastigt stigende dumpingimport fra Indien, jf. betragtning 51, og prisunderbuddet afspejlede ikke i sig selv fuldt ud dumpingimportens negative indvirkning på EU-erhvervsgrenens priser. Som forklaret i den omtvistede forordning (34) forholdt det sig således, at mens Indiens salg og markedsandel steg væsentligt i undersøgelsesperioden, faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængder meget mere end forbruget, og EU-erhvervsgrenens salg blev reduceret med 11 %, og dens markedsandel faldt med 4 %. Et fortsat pres forårsaget af dumpingimport til lave priser (35) forhindrede EU-erhvervsgrenen i at tilpasse sine salgspriser. |
| --- | --- |

(46)

Under disse særlige omstændigheder blev priserne på den pågældende vare trykket af den hastigt stigende dumpingimport fra Indien, jf. betragtning 51, og prisunderbuddet afspejlede ikke i sig selv fuldt ud dumpingimportens negative indvirkning på EU-erhvervsgrenens priser. Som forklaret i den omtvistede forordning (34) forholdt det sig således, at mens Indiens salg og markedsandel steg væsentligt i undersøgelsesperioden, faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængder meget mere end forbruget, og EU-erhvervsgrenens salg blev reduceret med 11 %, og dens markedsandel faldt med 4 %. Et fortsat pres forårsaget af dumpingimport til lave priser (35) forhindrede EU-erhvervsgrenen i at tilpasse sine salgspriser.

34

35

| (47) | Derfor konkluderede Kommissionen, at selv hvis forekomsten af underbud ville blive anfægtet, så ville der være tale om pristryk som følge af den pågældende import i dette tilfælde. |
| --- | --- |

(47)

Derfor konkluderede Kommissionen, at selv hvis forekomsten af underbud ville blive anfægtet, så ville der være tale om pristryk som følge af den pågældende import i dette tilfælde.

3.4.   Årsagssammenhæng

Årsagssammenhæng

| (48) | Kommissionen undersøgte endvidere, om der fortsat ville være en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og skaden i betragtning af den ændrede underbudsmargen for Jindal og/eller de alternative konklusioner om pristryk. Kommissionen mindede i den forbindelse om, at Jindals import tegnede sig for ca. 20 % af dumpingimporten. Kommissionen var også af den opfattelse, at den genberegnede lavere underbudsmargen for Jindals salg ikke ændrede det forhold, at hele den øvrige import fra Indien også underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser, jf. betragtning 22, idet denne import ikke var omfattet af Rettens konklusioner. Jindals ændrede underbudsmargen bekræfter sammen med den betydelige underbudsmargen, der blev konstateret for hovedparten af den indiske import i den oprindelige undersøgelse, Kommissionens oprindelige konklusion om forekomsten af væsentlig skade og årsagssammenhængen i forbindelse med denne sag. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen undersøgte endvidere, om der fortsat ville være en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og skaden i betragtning af den ændrede underbudsmargen for Jindal og/eller de alternative konklusioner om pristryk. Kommissionen mindede i den forbindelse om, at Jindals import tegnede sig for ca. 20 % af dumpingimporten. Kommissionen var også af den opfattelse, at den genberegnede lavere underbudsmargen for Jindals salg ikke ændrede det forhold, at hele den øvrige import fra Indien også underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser, jf. betragtning 22, idet denne import ikke var omfattet af Rettens konklusioner. Jindals ændrede underbudsmargen bekræfter sammen med den betydelige underbudsmargen, der blev konstateret for hovedparten af den indiske import i den oprindelige undersøgelse, Kommissionens oprindelige konklusion om forekomsten af væsentlig skade og årsagssammenhængen i forbindelse med denne sag.

| (49) | Kommissionen foretog dernæst en samlet analyse af årsagssammenhængen mellem den konstaterede skade og hele dumpingimporten fra Indien, også under hensyntagen til de alternative konklusioner om pristryk. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen foretog dernæst en samlet analyse af årsagssammenhængen mellem den konstaterede skade og hele dumpingimporten fra Indien, også under hensyntagen til de alternative konklusioner om pristryk.

| (50) | Kommissionen konstaterede, at rentabiliteten for EU-erhvervsgrenens salg til uafhængige kunder var meget lav. Konkurrencepresset fra dumpingimporten bevirkede, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne hæve priserne tilstrækkeligt til at forbedre erhvervsgrenens finansielle situation. Den lave rentabilitet viser, at dumpingimporten trykkede EU-erhvervsgrenens priser og forhindrede erhvervsgrenen i at hæve dem, således at der kunne opnås et bæredygtigt rentabilitetsniveau. |
| --- | --- |

(50)

Kommissionen konstaterede, at rentabiliteten for EU-erhvervsgrenens salg til uafhængige kunder var meget lav. Konkurrencepresset fra dumpingimporten bevirkede, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne hæve priserne tilstrækkeligt til at forbedre erhvervsgrenens finansielle situation. Den lave rentabilitet viser, at dumpingimporten trykkede EU-erhvervsgrenens priser og forhindrede erhvervsgrenen i at hæve dem, således at der kunne opnås et bæredygtigt rentabilitetsniveau.

| (51) | Som omhandlet i den omtvistede forordning (betragtning 79 og 80) steg mængden af dumpingimport desuden betydeligt til trods for et vigende marked. Dumpingimporten steg med mere end 10 % i den betragtede periode. I henhold til antidumpinggrundforordningens artikel 3, stk. 6, kan mængden af dumpingimport i denne forbindelse alene være årsag til den alvorlige skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(51)

Som omhandlet i den omtvistede forordning (betragtning 79 og 80) steg mængden af dumpingimport desuden betydeligt til trods for et vigende marked. Dumpingimporten steg med mere end 10 % i den betragtede periode. I henhold til antidumpinggrundforordningens artikel 3, stk. 6, kan mængden af dumpingimport i denne forbindelse alene være årsag til den alvorlige skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.

| (52) | Derfor konkluderede Kommissionen, at selv om underbudsmargenen ved genberegning blev fastsat på et lavere niveau for så vidt angår Jindal, underbød hele importen EU-erhvervsgrenens salg. Der er derfor fortsat en årsagssammenhæng mellem hele dumpingimporten fra Indien og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen. Selv hvis konklusionerne om underbud i forhold til den pågældende import kunne drages i tvivl, så konkluderede Kommissionen desuden, at den indiske import forårsagede et betydeligt pristryk, og således bekræftes de oprindelige konklusioner om skade/årsagssammenhæng. |
| --- | --- |

(52)

Derfor konkluderede Kommissionen, at selv om underbudsmargenen ved genberegning blev fastsat på et lavere niveau for så vidt angår Jindal, underbød hele importen EU-erhvervsgrenens salg. Der er derfor fortsat en årsagssammenhæng mellem hele dumpingimporten fra Indien og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen. Selv hvis konklusionerne om underbud i forhold til den pågældende import kunne drages i tvivl, så konkluderede Kommissionen desuden, at den indiske import forårsagede et betydeligt pristryk, og således bekræftes de oprindelige konklusioner om skade/årsagssammenhæng.

3.5.   Skadesmargen

Skadesmargen

| (53) | I dommen i sag T-301/16, præmis 194, fandt Retten, at det ikke kunne udelukkes, at EU-erhvervsgrenens skadesmargen kunne være blevet fastsat til et lavere niveau end dumpingmargenen, hvis Kommissionen havde beregnet prisunderbuddet korrekt. |
| --- | --- |

(53)

I dommen i sag T-301/16, præmis 194, fandt Retten, at det ikke kunne udelukkes, at EU-erhvervsgrenens skadesmargen kunne være blevet fastsat til et lavere niveau end dumpingmargenen, hvis Kommissionen havde beregnet prisunderbuddet korrekt.

| (54) | For det første skal Kommissionen bemærke, at de regler om fastsættelse af skadesmargenen, som fandt anvendelse, da den undersøgelse, som førte til foranstaltningerne, blev afsluttet, blev ændret ved forordning (EU) 2016/1036. I henhold til de nye regler, skal der kun beregnes en skadesmargen under særlige omstændigheder. |
| --- | --- |

(54)

For det første skal Kommissionen bemærke, at de regler om fastsættelse af skadesmargenen, som fandt anvendelse, da den undersøgelse, som førte til foranstaltningerne, blev afsluttet, blev ændret ved forordning (EU) 2016/1036. I henhold til de nye regler, skal der kun beregnes en skadesmargen under særlige omstændigheder.

| (55) | For det andet skal Kommissionen minde om, at analysen af underbud og fastsættelsen af skadesmargenen har forskellige mål. Analysen af underbud tager sigte på at fastlægge, om den pågældende import har en indvirkning på EU-erhvervsgrenens priser. Konklusioner om underbud er et af de elementer, som Kommissionen tager hensyn til i forbindelse med analysen af skade og årsagssammenhæng. Formålet med at fastsætte en skadesmargen er derimod at undersøge, om told, som er lavere end den konstaterede dumpingmargen, er tilstrækkelig til at fjerne skaden. Lovgiver har ikke som i forbindelse med konstatering af skade og de detaljerede forpligtelser i antidumpinggrundforordningens artikel 3 vedtaget et samlet sæt regler om, hvordan Kommissionen bør anslå en sådan told. På det pågældende tidspunkt hed det blot i den gældende antidumpingforordnings artikel 9: »Antidumpingtolden må ikke være højere end den fastsatte dumpingmargen, og den bør være lavere end denne margen, hvis en sådan lavere told vil være tilstrækkelig til at afhjælpe den skade, der er påført den pågældende erhvervsgren i Unionen«. I den pågældende sag beregnede Kommissionen en pris, som var tilstrækkelig til at dække EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger plus en rimelig fortjeneste (en såkaldt »ikke-skadevoldende pris«). Denne pris blev sammenlignet med importprisen. Denne prisforskel blev udtrykt som en procentdel af cif-prisen for den importerede vare, således at en sådan procentdel eller margen derefter kunne sammenlignes med den konstaterede dumping (også udtrykt på grundlag af cif-priser). Uanset om tolden er baseret på skadesmargenen eller dumpingmargenen, opkræves den altid på grundlag af cif-prisen for de importerede varer, når sådanne varer toldbehandles i Unionen. |
| --- | --- |

(55)

For det andet skal Kommissionen minde om, at analysen af underbud og fastsættelsen af skadesmargenen har forskellige mål. Analysen af underbud tager sigte på at fastlægge, om den pågældende import har en indvirkning på EU-erhvervsgrenens priser. Konklusioner om underbud er et af de elementer, som Kommissionen tager hensyn til i forbindelse med analysen af skade og årsagssammenhæng. Formålet med at fastsætte en skadesmargen er derimod at undersøge, om told, som er lavere end den konstaterede dumpingmargen, er tilstrækkelig til at fjerne skaden. Lovgiver har ikke som i forbindelse med konstatering af skade og de detaljerede forpligtelser i antidumpinggrundforordningens artikel 3 vedtaget et samlet sæt regler om, hvordan Kommissionen bør anslå en sådan told. På det pågældende tidspunkt hed det blot i den gældende antidumpingforordnings artikel 9: »Antidumpingtolden må ikke være højere end den fastsatte dumpingmargen, og den bør være lavere end denne margen, hvis en sådan lavere told vil være tilstrækkelig til at afhjælpe den skade, der er påført den pågældende erhvervsgren i Unionen«. I den pågældende sag beregnede Kommissionen en pris, som var tilstrækkelig til at dække EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger plus en rimelig fortjeneste (en såkaldt »ikke-skadevoldende pris«). Denne pris blev sammenlignet med importprisen. Denne prisforskel blev udtrykt som en procentdel af cif-prisen for den importerede vare, således at en sådan procentdel eller margen derefter kunne sammenlignes med den konstaterede dumping (også udtrykt på grundlag af cif-priser). Uanset om tolden er baseret på skadesmargenen eller dumpingmargenen, opkræves den altid på grundlag af cif-prisen for de importerede varer, når sådanne varer toldbehandles i Unionen.

| (56) | Endvidere adskiller den metode og de tal, der anvendes i forbindelse med underbud, sig fra den metode og de tal, der anvendes i forbindelse med målprisunderbudsberegninger. En underbudsmargen beregnes pr. varetype (»PCN«) som forskellen mellem den eksporterende producents faktiske importpriser og EU-producenternes faktiske priser udtrykt som en procentdel af EU-erhvervsgrenens pris. Den samlede vægtede underbudsmargen beregnes derefter som forskellen mellem den eksporterende producents faktiske importpriser og EU-producenternes faktiske priser udtrykt som en procentdel af den eksporterende producents »teoretiske omsætning«, dvs. det beløb, som den eksporterende producent ville have opnået, hvis de importerede mængder var blevet solgt til den samme pris som EU-producenternes. Skadesmargenen beregnes (også på PCN-basis) derimod som forskellen mellem EU-erhvervsgrenens ikke-skadevoldende pris og den faktiske importpris udtrykt som en procentdel af den eksporterende producents faktiske cif-værdi (således den faktiske i modsætning til den teoretiske omsætning). |
| --- | --- |

(56)

Endvidere adskiller den metode og de tal, der anvendes i forbindelse med underbud, sig fra den metode og de tal, der anvendes i forbindelse med målprisunderbudsberegninger. En underbudsmargen beregnes pr. varetype (»PCN«) som forskellen mellem den eksporterende producents faktiske importpriser og EU-producenternes faktiske priser udtrykt som en procentdel af EU-erhvervsgrenens pris. Den samlede vægtede underbudsmargen beregnes derefter som forskellen mellem den eksporterende producents faktiske importpriser og EU-producenternes faktiske priser udtrykt som en procentdel af den eksporterende producents »teoretiske omsætning«, dvs. det beløb, som den eksporterende producent ville have opnået, hvis de importerede mængder var blevet solgt til den samme pris som EU-producenternes. Skadesmargenen beregnes (også på PCN-basis) derimod som forskellen mellem EU-erhvervsgrenens ikke-skadevoldende pris og den faktiske importpris udtrykt som en procentdel af den eksporterende producents faktiske cif-værdi (således den faktiske i modsætning til den teoretiske omsætning).

| (57) | En fejl med hensyn til at konstatere forekomsten og fastlægge omfanget af et underbud for en given eksporterende producent har derfor ikke nødvendigvis automatisk en indvirkning på fastlæggelsen af skadesmargenen for en sådan eksporterende producent. |
| --- | --- |

(57)

En fejl med hensyn til at konstatere forekomsten og fastlægge omfanget af et underbud for en given eksporterende producent har derfor ikke nødvendigvis automatisk en indvirkning på fastlæggelsen af skadesmargenen for en sådan eksporterende producent.

| (58) | Under alle omstændigheder foretog Kommissionen i lyset af Rettens dom, præmis 194, en fornyet undersøgelse af skadesmargenen. |
| --- | --- |

(58)

Under alle omstændigheder foretog Kommissionen i lyset af Rettens dom, præmis 194, en fornyet undersøgelse af skadesmargenen.

| (59) | Under normale omstændigheder er EU-erhvervsgrenens ikke-skadevoldende pris baseret på produktionsomkostningerne pr. varetype, inkl. SA&G, plus en rimelig fortjeneste og fastsat ab fabrik. I dette særlige tilfælde havde Kommissionen dog ikke tilstrækkeligt detaljerede og verificerede oplysninger om produktionsomkostningerne på PCN-basis, hvilket er nødvendigt for at beregne skadesmargenen som beskrevet ovenfor. Kommissionen disponerede derimod over oplysninger, som også omfattede salgsomkostningerne og fortjenesten hos EU-producenternes salgsenheder. I betragtning af de særlige omstændigheder ved denne sag, navnlig de talrige afvigelser inden for varetyper og særlige tekniske standarder/specifikationer som følge af udbudsbetingelser, blev den ikke-skadevoldende pris undtagelsesvis baseret på den endelige salgspris pr. varetype, som ændret for at tage højde for justeringer, jf. betragtning 41, minus den faktiske fortjeneste og plus en rimelig fortjeneste. I betragtning af de særlige omstændigheder og for at opfylde dommen blev det undtagelsesvis anset for hensigtsmæssigt at sammenligne denne pris og Jindals endelige salgspris symmetrisk, dvs. på niveauet for virksomhedens forretningsmæssigt forbundne importører, også ændret kun for at tage højde for justeringer, jf. betragtning 41, men inkl. SA&G og eventuel fortjeneste. |
| --- | --- |

(59)

Under normale omstændigheder er EU-erhvervsgrenens ikke-skadevoldende pris baseret på produktionsomkostningerne pr. varetype, inkl. SA&G, plus en rimelig fortjeneste og fastsat ab fabrik. I dette særlige tilfælde havde Kommissionen dog ikke tilstrækkeligt detaljerede og verificerede oplysninger om produktionsomkostningerne på PCN-basis, hvilket er nødvendigt for at beregne skadesmargenen som beskrevet ovenfor. Kommissionen disponerede derimod over oplysninger, som også omfattede salgsomkostningerne og fortjenesten hos EU-producenternes salgsenheder. I betragtning af de særlige omstændigheder ved denne sag, navnlig de talrige afvigelser inden for varetyper og særlige tekniske standarder/specifikationer som følge af udbudsbetingelser, blev den ikke-skadevoldende pris undtagelsesvis baseret på den endelige salgspris pr. varetype, som ændret for at tage højde for justeringer, jf. betragtning 41, minus den faktiske fortjeneste og plus en rimelig fortjeneste. I betragtning af de særlige omstændigheder og for at opfylde dommen blev det undtagelsesvis anset for hensigtsmæssigt at sammenligne denne pris og Jindals endelige salgspris symmetrisk, dvs. på niveauet for virksomhedens forretningsmæssigt forbundne importører, også ændret kun for at tage højde for justeringer, jf. betragtning 41, men inkl. SA&G og eventuel fortjeneste.

| (60) | Den genberegnede skadesmargen blev således fastsat til 9,0 %. |
| --- | --- |

(60)

Den genberegnede skadesmargen blev således fastsat til 9,0 %.

| (61) | Efter fremlæggelsen af oplysninger anfægtede SG PAM den skadesmargen, der var blevet fastsat på dette niveau. SG PAM hævdede for det første, at Kommissionen gik for langt i sine bestræbelser på at gennemføre Rettens konklusioner ved at genberegne skadesmargenen, idet Retten for dem at se ikke fandt nogen fejl ved beregningen af skadesmargenen. SG PAM hævdede for det andet, at den foreslåede skadesmargen ikke ville fjerne den skade, der var forvoldt EU-erhvervsgrenen, idet den genberegnede told ville kunne sammenlignes med den told, ECL skulle betale. SG PAM hævdede på grundlag af sin markedsresearch, at en sådan told hverken ville få indvirkning på ECL's mængder eller priser, hvilket hindrede SG PAM i at nå op på et ikke-skadevoldende prisniveau og forbedre rentabiliteten. Kommissionen burde derfor enten undlade at anvende reglen om den lavest mulige told eller anvende en anden metode til at beregne skadesmargenen. |
| --- | --- |

(61)

Efter fremlæggelsen af oplysninger anfægtede SG PAM den skadesmargen, der var blevet fastsat på dette niveau. SG PAM hævdede for det første, at Kommissionen gik for langt i sine bestræbelser på at gennemføre Rettens konklusioner ved at genberegne skadesmargenen, idet Retten for dem at se ikke fandt nogen fejl ved beregningen af skadesmargenen. SG PAM hævdede for det andet, at den foreslåede skadesmargen ikke ville fjerne den skade, der var forvoldt EU-erhvervsgrenen, idet den genberegnede told ville kunne sammenlignes med den told, ECL skulle betale. SG PAM hævdede på grundlag af sin markedsresearch, at en sådan told hverken ville få indvirkning på ECL's mængder eller priser, hvilket hindrede SG PAM i at nå op på et ikke-skadevoldende prisniveau og forbedre rentabiliteten. Kommissionen burde derfor enten undlade at anvende reglen om den lavest mulige told eller anvende en anden metode til at beregne skadesmargenen.

| (62) | For så vidt angår den første påstand mindede Kommissionen om, jf. betragtning 5, at Retten udtrykkeligt havde pålagt Kommissionen at undersøge, om en genberegning af underbudsmargenen også ville få indvirkning på den endelige told på grund af en eventuel ændring af skadesmargenen. |
| --- | --- |

(62)

For så vidt angår den første påstand mindede Kommissionen om, jf. betragtning 5, at Retten udtrykkeligt havde pålagt Kommissionen at undersøge, om en genberegning af underbudsmargenen også ville få indvirkning på den endelige told på grund af en eventuel ændring af skadesmargenen.

| (63) | For det andet mindede Kommissionen om lovgivningsrammen. I artikel 9, stk. 4, i den antidumpinggrundforordning, der dengang var gældende, hedder det: »Antidumpingtolden må ikke være højere end den fastsatte dumpingmargen, og den bør være lavere end denne margen, hvis en sådan lavere told vil være tilstrækkelig til at afhjælpe den skade, der er påført den pågældende erhvervsgren i Unionen«. På samme måde hedder det i artikel 15, stk. 1, tredje afsnit, i den antisubsidiegrundforordning, der var gældende på tidspunktet for denne undersøgelse: »Udligningstolden må ikke være højere end det fastsatte udligningsberettigede subsidiebeløb, og den bør være lavere end det samlede udligningsberettigede subsidiebeløb, hvis en sådan lavere told vil være tilstrækkelig til at afhjælpe den skade, der er påført den pågældende erhvervsgren i Unionen«. |
| --- | --- |

(63)

For det andet mindede Kommissionen om lovgivningsrammen. I artikel 9, stk. 4, i den antidumpinggrundforordning, der dengang var gældende, hedder det: »Antidumpingtolden må ikke være højere end den fastsatte dumpingmargen, og den bør være lavere end denne margen, hvis en sådan lavere told vil være tilstrækkelig til at afhjælpe den skade, der er påført den pågældende erhvervsgren i Unionen«. På samme måde hedder det i artikel 15, stk. 1, tredje afsnit, i den antisubsidiegrundforordning, der var gældende på tidspunktet for denne undersøgelse: »Udligningstolden må ikke være højere end det fastsatte udligningsberettigede subsidiebeløb, og den bør være lavere end det samlede udligningsberettigede subsidiebeløb, hvis en sådan lavere told vil være tilstrækkelig til at afhjælpe den skade, der er påført den pågældende erhvervsgren i Unionen«.

| (64) | Denne genoptagne antidumpingundersøgelse er blevet gennemført parallelt med en antisubsidieundersøgelse, hvor det genberegnede subsidiebeløb blev fastsat til 6 %. Eftersom Jindals dumpingmargen på 19 % ikke blev påvirket af Rettens dom, er den kombinerede subsidie- og dumpingmargen højere end den genberegnede skadesmargen. |
| --- | --- |

(64)

Denne genoptagne antidumpingundersøgelse er blevet gennemført parallelt med en antisubsidieundersøgelse, hvor det genberegnede subsidiebeløb blev fastsat til 6 %. Eftersom Jindals dumpingmargen på 19 % ikke blev påvirket af Rettens dom, er den kombinerede subsidie- og dumpingmargen højere end den genberegnede skadesmargen.

| (65) | I betragtning af ovennævnte lovgivningsramme kan den kombinerede udlignings- og antidumpingtold, i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told, ikke overstige skadesmargenen. Derfor indfører Kommissionen kun den endelige antidumpingtold i tillæg til den endelige udligningstold op til den relevante skadestærskel. |
| --- | --- |

(65)

I betragtning af ovennævnte lovgivningsramme kan den kombinerede udlignings- og antidumpingtold, i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told, ikke overstige skadesmargenen. Derfor indfører Kommissionen kun den endelige antidumpingtold i tillæg til den endelige udligningstold op til den relevante skadestærskel.

| (66) | I forbindelse med den oprindelige undersøgelse fastsatte Kommissionen en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen, jf. betragtning 59. Denne pris blev sammenlignet med importprisen, og forskellen blev udtrykt som en procentdel (»skadesmargen«). EU-erhvervsgrenen bestred ikke dengang, at det var juridisk korrekt at anvende denne metode til at fjerne den konstaterede skade. Eventuelle overvejelser med hensyn til foranstaltningernes effektivitet i betragtning af de påståede efterfølgende hændelser, kan ikke ændre ved det forhold, at denne metode var lovlig. Der er ingen grund til at afvige fra denne metode nu ved fastsættelse af toldsatsen uden de fejl, som Retten fandt i forbindelse med underbuddet, og som også påvirkede skadesmargenen. |
| --- | --- |

(66)

I forbindelse med den oprindelige undersøgelse fastsatte Kommissionen en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen, jf. betragtning 59. Denne pris blev sammenlignet med importprisen, og forskellen blev udtrykt som en procentdel (»skadesmargen«). EU-erhvervsgrenen bestred ikke dengang, at det var juridisk korrekt at anvende denne metode til at fjerne den konstaterede skade. Eventuelle overvejelser med hensyn til foranstaltningernes effektivitet i betragtning af de påståede efterfølgende hændelser, kan ikke ændre ved det forhold, at denne metode var lovlig. Der er ingen grund til at afvige fra denne metode nu ved fastsættelse af toldsatsen uden de fejl, som Retten fandt i forbindelse med underbuddet, og som også påvirkede skadesmargenen.

| (67) | Af den grund afviste Kommissionen disse påstande. |
| --- | --- |

(67)

Af den grund afviste Kommissionen disse påstande.

4.   ENDELIGE FORANSTALTNINGER

ENDELIGE FORANSTALTNINGER

| (68) | På grundlag af konklusionerne om dumping, skade og årsagssammenhæng i denne genoptagne antidumpingundersøgelse genindføres der en endelig antidumpingtold på importen af visse rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien og fremstillet af Jindal Saw Limited. |
| --- | --- |

(68)

På grundlag af konklusionerne om dumping, skade og årsagssammenhæng i denne genoptagne antidumpingundersøgelse genindføres der en endelig antidumpingtold på importen af visse rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien og fremstillet af Jindal Saw Limited.

| (69) | Denne undersøgelse et blevet gennemført parallelt med den genoptagne antisubsidieundersøgelse vedrørende den samme virksomhed og den samme vare, hvor Kommissionen fastsatte et subsidiebeløb, som var lavere end skadestærsklen. Derfor indførte Kommissionen udligningstold på niveau med det konstaterede endelige subsidiebeløb. Eftersom den kombinerede subsidie- og dumpingmargen er højere end den genberegnede skadesmargen, kan den kombinerede udlignings- og antidumpingtold, i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told, ikke overstige skadesmargenen. Derfor indfører Kommissionen kun den endelige antidumpingtold i tillæg til den endelige udligningstold op til den relevante skadestærskel. |
| --- | --- |

(69)

Denne undersøgelse et blevet gennemført parallelt med den genoptagne antisubsidieundersøgelse vedrørende den samme virksomhed og den samme vare, hvor Kommissionen fastsatte et subsidiebeløb, som var lavere end skadestærsklen. Derfor indførte Kommissionen udligningstold på niveau med det konstaterede endelige subsidiebeløb. Eftersom den kombinerede subsidie- og dumpingmargen er højere end den genberegnede skadesmargen, kan den kombinerede udlignings- og antidumpingtold, i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told, ikke overstige skadesmargenen. Derfor indfører Kommissionen kun den endelige antidumpingtold i tillæg til den endelige udligningstold op til den relevante skadestærskel.

| (70) | På dette grundlag indføres der en sådan told som følger:











  Virksomhedens navn | Subsidieringens størrelse | Dumpingmargen | Skadesmargen | Udligningstoldsats | Antidumpingtoldsats | Told i alt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jindal Saw Limited | 6,0 % | 19,0 % | 9,0 % | 6,0 % | 3,0 % | 9,0 % |

(70)

På dette grundlag indføres der en sådan told som følger:

Virksomhedens navn

Subsidieringens størrelse

Dumpingmargen

Skadesmargen

Udligningstoldsats

Antidumpingtoldsats

Told i alt

Jindal Saw Limited

6,0 %

19,0 %

9,0 %

6,0 %

3,0 %

9,0 %

| (71) | Den ændrede antidumpingtold finder anvendelse uden afbrydelse fra det tidspunkt, hvor den omtvistede forordning trådte i kraft (dvs. fra den 19. marts 2016 og fremefter). Toldmyndighederne pålægges at opkræve det korrekte beløb af import for så vidt angår Jindal Saw Limited og refundere eventuelle overskydende beløb, der hidtil er opkrævet i overensstemmelse med de gældende toldbestemmelser. |
| --- | --- |

(71)

Den ændrede antidumpingtold finder anvendelse uden afbrydelse fra det tidspunkt, hvor den omtvistede forordning trådte i kraft (dvs. fra den 19. marts 2016 og fremefter). Toldmyndighederne pålægges at opkræve det korrekte beløb af import for så vidt angår Jindal Saw Limited og refundere eventuelle overskydende beløb, der hidtil er opkrævet i overensstemmelse med de gældende toldbestemmelser.

| (72) | I henhold til artikel 109 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (36) er rentesatsen, når et beløb skal tilbagebetales som følge af en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol, den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, den første kalenderdag i hver måned. |
| --- | --- |

(72)

I henhold til artikel 109 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (36) er rentesatsen, når et beløb skal tilbagebetales som følge af en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol, den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, den første kalenderdag i hver måned.

36

Den Europæiske Unions Tidende

| (73) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 — |
| --- | --- |

(73)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern), undtagen duktile støbejernsrør uden indvendig eller udvendig coating (»rå rør«), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7303 00 10 og ex 7303 00 90 (Taric-kode 7303001010 og 7303009010), med oprindelse i Indien og fremstillet af Jindal Saw Limited, fra den 19. marts 2016.

2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til 3 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af Jindal Saw Limited (Taric-tillægskode C054).

Artikel 2

Eventuel endelig antidumpingtold betalt af Jindal Saw Limited i henhold til gennemførelsesforordning (EU) 2016/388 ud over den i artikel 1 fastsatte endelige antidumpingtold gøres til genstand for godtgørelse eller fritagelse.

Anmodninger om godtgørelse eller fritagelse indgives til de nationale toldmyndigheder i overensstemmelse med de gældende toldbestemmelser. Eventuelle godtgørelser, der fandt sted som følge af Rettens dom i sag T-301/16 Jindal Saw, inddrives af de myndigheder, som foretog godtgørelserne, op til det beløb, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2.

Artikel 3

Den endelige antidumpingtold, der blev indført ved artikel 1, skal derfor også opkræves af import registreret i overensstemmelse med artikel 1 i gennemførelsesforordning (EU) 2019/1250 om at gøre importen af visse rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien til genstand for registrering som følge af genoptagelsen af undersøgelsen med henblik på gennemførelse af dommene af 10. april 2019 i sag T-300/16 og T-301/16 vedrørende gennemførelsesforordning (EU) 2016/387 og (EU) 2016/388 om indførelse af en endelig udligningstold og en endelig antidumpingtold på importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien.

Artikel 4

Toldmyndighederne pålægges at ophøre med den registrering af importen, der blev indført ved artikel 1, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) 2019/1250, som ophæves hermed.

Artikel 5

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. april 2020.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/388 af 17. marts 2016 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien (EUT L 73 af 18.3.2016, s. 53).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1369 af 11. august 2016 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2016/388 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien (EUT L 217 af 12.8.2016, s. 4).

3

(4)  Rettens dom (Første Udvidede Afdeling) af 10. april 2019, Jindal Saw Ltd og Jindal Saw Italia SpA mod Europa-Kommissionen, T-301/16, ECLI:EU:T:2019:234.

4

(5)  Ab-fabrik betyder, at transportomkostningerne er trukket fra, hvis det er relevant.

5

(6)  Sag T-301/16, præmis 184.

6

(7)  Ibid, præmis 185.

7

(8)  Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51) (erstattet af forordning (EU) 2016/1036).

8

(9)  Sag T-301/16, præmis 193.

9

(10)  Ibid., præmis 194.

10

(11)  Forenede sager 97, 193, 99 og 215/86 Asteris AE og andre og Den Hellenske Republik mod Kommissionen, Sml. 1988, s. 2181, præmis 27 og 28.

11

(12)  Sag C-415/96, Spanien mod Kommissionen, Sml. 1998 I, s. 6993, præmis 31, sag C-458/98 P, Industrie des poudres sphériques mod Rådet, Sml. 2000 I, s. 8147, præmis 80-85, sag T-301/01, Alitalia mod Kommissionen, Sml. 2008 II, s. 1753, præmis 99 og 142, forenede sager T-267/08 og T-279/08, Région Nord-Pas-de-Calais mod Kommissionen, ECLI:EU:T:2011:209, præmis 83.

12

(13)  Sag C-415/96, Spanien mod Kommissionen, Sml. 1998 I, s. 6993, præmis 31, sag C-458/98 P, Industrie des poudres sphériques mod Rådet, Sml. 2000 I, s. 8147, præmis 80-85.

13

(14)  Sag C-256/16, Deichmann SE mod Hauptzollamt Duisburg, ECLI:EU:C:2018:187, præmis 79, og dom af 19. juni 2019, C & J Clark International Ltd mod Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs, C-612/16, ECLI:EU:C:2019:508 , præmis 58.

14

(15)  Sag T-650/17, Jinan Meide Casting Co. Ltd, ECLI:EU:T:2019:644, præmis 333-342.

15

(16)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1250 af 22. juli 2019 om at gøre importen af visse rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien til genstand for registrering som følge af genoptagelsen af undersøgelsen med henblik på gennemførelse af dommene af 10. april 2019 i sag T-300/16 og T-301/16 vedrørende gennemførelsesforordning (EU) 2016/387 og (EU) 2016/388 om indførelse af en endelig udligningstold og en endelig antidumpingtold på importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien (EUT L 195 af 23.7.2019, s. 13).

16

(17)  Sag C-256/16, Deichmann SE mod Hauptzollamt Duisburg, ECLI:EU:C:2018:187.

17

(18)  Jf. i denne retning sag C-256/16, Deichmann SE mod Hauptzollamt Duisburg, og de i præmis 62 deri nævnte domme, dvs. dom af 27. september 2007, Ikea Wholesale, C-351/04, ECLI:EU:C:2007:547, præmis 66-69, og dom af 18. januar 2017, Wortmann, C-365/15, ECLI:EU:C:2017:19, præmis 34.

18

(19)  Sag C-256/16, Deichmann SE mod Hauptzollamt Duisburg, præmis 63, og den deri nævnte retspraksis.

19

(20)  Forordning (EU) 2016/1036.

20

(21)  Sag C-256/16, Deichmann, ECLI:EU:C:2018:187, præmis 77 og 78, og dom af 19. juni 2019, C & J Clark International Ltd mod Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs, C-612/16, præmis 57.

21

(22)  Sag C-256/16, Deichmann SE mod Hauptzollamt Duisburg, præmis 79, og dom af 19. juni 2019, C & J Clark International Ltd mod Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs, C-612/16, præmis 58.

22

(23)  Dom af 30. november 2011, Transnational Company »Kazchrome« og ENRC Marketing mod Rådet og Kommissionen, T-107/08, ECLI:EU:T:2011:704.

23

(24)  Dom af 30. november 2011, Transnational Company »Kazchrome« og ENRC Marketing mod Rådet og Kommissionen, T-107/08, ECLI:EU:T:2011:704, præmis 68.

24

(25)  Sag T-650/17, Jinan Meide Casting Co. Ltd, ECLI:EU:T:2019:644, præmis 333-342.

25

(26)  Jf. betragtning 93 og 126 i gennemførelsesforordning (EU) 2016/388 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien (»den omtvistede forordning«).

26

(27)  Jf. i denne forbindelse Rettens dom (Anden Afdeling) af 8. maj 2019, Stemcor London, T-749/16, ECLI:EU:T:2019:310, præmis 84 (Retten fandt, at den skade, der er forvoldt en etableret EU-erhvervsgren af dumpingimport, skal vurderes som en helhed, og at det ikke er nødvendigt (eller endsige muligt) særskilt at definere, hvilken andel af en sådan skade der kan tillægges de enkelte ansvarlige virksomheder).

27

(28)  For at strømline undersøgelsen udtog Kommissionen en stikprøve af de seks største af SG PAM's salgsdatterselskaber.

28

(29)  Duktus solgte også gennem et salgsdatterselskab i Tjekkiet, men på grund af selskabets ringe størrelse blev dets data ikke verificeret.

29

(30)  Alle Jindals tre datterselskabers data blev verificeret. Jindal tegnede sig også for under 3 % af Unionens salg direkte fra Indien til de afsides liggende øer Reunion og Mayotte, som anses for at høre til EU's toldområde.

30

(31)  Den konsoliderede udgave af klagen indgivet den 10. november 2014 til gennemsyn af interesserede parter, s. 6.

31

(32)  Den højere procentsats for produktionen kan forklares med, at SG PAM eksporterede mere end Duktus.

32

(33)  Disse 10 varetyper tegnede sig for mere end 30 % af SG PAM's samlede salg. På grund af den store spredning inden for varetyperne — den mest solgte varetype tegnede sig kun for 6 % af det samlede salg, mens den tiende mest solgte kun tegnede sig for 2,7 % — anså Kommissionen de 10 mest solgte for at være repræsentative.

33

(34)  Jf. betragtning 80 og 99 i gennemførelsesforordning (EU) 2016/388 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien.

34

(35)  Det forhold, at importen fra Indien skete til priser, som var lavere end salgspriserne i Unionen, fremgår af tabellerne i betragtning 82 (priser på importen fra Indien) og 106 (gennemsnitlige enhedspriser i Unionen) i den pågældende forordning.

35

(36)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

36

---

AFGØRELSER

| 16.4.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 118/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 118/26

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2020/528

af 14. april 2020

om bemyndigelse af laboratorier i Brasilien, Kina, Sydkorea, Thailand og USA til at foretage serologiske test til kontrol af rabiesvacciners virkning på hunde, katte og fritter

(meddelt under nummer C(2020) 2103)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets beslutning 2000/258/EF af 20. marts 2000 om udpegning af et institut, der skal opstille de nødvendige kriterier for standardisering af serologiske test til kontrol af rabiesvacciners virkning (1), særlig artikel 3, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved beslutning 2000/258/EF blev Agence française de sécurité sanitaire des aliments (AFSSA) i Nancy, Frankrig, udpeget som det institut, der skal opstille de nødvendige kriterier for standardisering af serologiske test til kontrol af rabiesvacciners virkning. AFSSA er nu blevet en del af Agence nationale de sécurité sanitaire de l'alimentation, de l'environnement et du travail (»ANSES«) i Frankrig. |
| --- | --- |

(1)

Ved beslutning 2000/258/EF blev Agence française de sécurité sanitaire des aliments (AFSSA) i Nancy, Frankrig, udpeget som det institut, der skal opstille de nødvendige kriterier for standardisering af serologiske test til kontrol af rabiesvacciners virkning. AFSSA er nu blevet en del af Agence nationale de sécurité sanitaire de l'alimentation, de l'environnement et du travail (»ANSES«) i Frankrig.

| (2) | Ved beslutning 2000/258/EF er det bl.a. fastsat, at ANSES skal evaluere de laboratorier i tredjelande, som har indsendt en ansøgning om tilladelse til at foretage de serologiske test til kontrol af rabiesvacciners virkning. |
| --- | --- |

(2)

Ved beslutning 2000/258/EF er det bl.a. fastsat, at ANSES skal evaluere de laboratorier i tredjelande, som har indsendt en ansøgning om tilladelse til at foretage de serologiske test til kontrol af rabiesvacciners virkning.

| (3) | Den kompetente myndighed i Brasilien har indgivet en ansøgning om godkendelse af laboratoriet »Núcleo de Pesquisas em Raiva do Laboratório de Virologia Clínica e Molecular do Instituto de Ciências Biomédicas da Universidade de São Paulo«. ANSES har udarbejdet og forelagt Kommissionen en positiv evalueringsrapport for dette laboratorium dateret 24. oktober 2019. |
| --- | --- |

(3)

Den kompetente myndighed i Brasilien har indgivet en ansøgning om godkendelse af laboratoriet »Núcleo de Pesquisas em Raiva do Laboratório de Virologia Clínica e Molecular do Instituto de Ciências Biomédicas da Universidade de São Paulo«. ANSES har udarbejdet og forelagt Kommissionen en positiv evalueringsrapport for dette laboratorium dateret 24. oktober 2019.

| (4) | Den kompetente myndighed i Kina har indgivet en ansøgning om godkendelse af to laboratorier: »Sino Tech World Biologicals Pharmaceutical Co., Ltd (Beijing)« og »Animal Disease Diagnostic Center of the Institute of Animal Health of the Guangdong Academy of Agriculture Sciences«. ANSES har udarbejdet og forelagt Kommissionen en positiv evalueringsrapport for disse laboratorier dateret 24. oktober 2019. |
| --- | --- |

(4)

Den kompetente myndighed i Kina har indgivet en ansøgning om godkendelse af to laboratorier: »Sino Tech World Biologicals Pharmaceutical Co., Ltd (Beijing)« og »Animal Disease Diagnostic Center of the Institute of Animal Health of the Guangdong Academy of Agriculture Sciences«. ANSES har udarbejdet og forelagt Kommissionen en positiv evalueringsrapport for disse laboratorier dateret 24. oktober 2019.

| (5) | Den kompetente myndighed i Kina har indgivet en ansøgning om fornyet godkendelse af to laboratorier: »National Reference Laboratory for Animal Rabies (Diagnostic Laboratory for Rabies and Wildlife Associated Zoonoses)« og »Centre for Rabies Antibody Assay of the Laboratory of Epidemiology of the Military Veterinary Research Institute of the Academy of Military Medical Sciences«. ANSES har udarbejdet og forelagt Kommissionen en positiv evalueringsrapport for disse laboratorier dateret 24. oktober 2019. |
| --- | --- |

(5)

Den kompetente myndighed i Kina har indgivet en ansøgning om fornyet godkendelse af to laboratorier: »National Reference Laboratory for Animal Rabies (Diagnostic Laboratory for Rabies and Wildlife Associated Zoonoses)« og »Centre for Rabies Antibody Assay of the Laboratory of Epidemiology of the Military Veterinary Research Institute of the Academy of Military Medical Sciences«. ANSES har udarbejdet og forelagt Kommissionen en positiv evalueringsrapport for disse laboratorier dateret 24. oktober 2019.

| (6) | Den kompetente myndighed i Sydkorea har indgivet en ansøgning om godkendelse af laboratoriet »Rabies and Japanese encephalitis OIE reference laboratory of Animal and Plant Quarantine Agency«. ANSES har udarbejdet og forelagt Kommissionen en positiv evalueringsrapport for dette laboratorium dateret 24. oktober 2019. |
| --- | --- |

(6)

Den kompetente myndighed i Sydkorea har indgivet en ansøgning om godkendelse af laboratoriet »Rabies and Japanese encephalitis OIE reference laboratory of Animal and Plant Quarantine Agency«. ANSES har udarbejdet og forelagt Kommissionen en positiv evalueringsrapport for dette laboratorium dateret 24. oktober 2019.

| (7) | Den kompetente myndighed i Thailand har indgivet en ansøgning om godkendelse af laboratoriet »National Institute of Animal Health«. ANSES har udarbejdet og forelagt Kommissionen en positiv evalueringsrapport for dette laboratorium dateret 24. oktober 2019. |
| --- | --- |

(7)

Den kompetente myndighed i Thailand har indgivet en ansøgning om godkendelse af laboratoriet »National Institute of Animal Health«. ANSES har udarbejdet og forelagt Kommissionen en positiv evalueringsrapport for dette laboratorium dateret 24. oktober 2019.

| (8) | Den kompetente myndighed i USA har indgivet en ansøgning om fornyet godkendelse af laboratoriet »Centers for Disease Control and Prevention of the Rabies Laboratory«. ANSES har udarbejdet og forelagt Kommissionen en positiv evalueringsrapport for dette laboratorium dateret 24. oktober 2019. |
| --- | --- |

(8)

Den kompetente myndighed i USA har indgivet en ansøgning om fornyet godkendelse af laboratoriet »Centers for Disease Control and Prevention of the Rabies Laboratory«. ANSES har udarbejdet og forelagt Kommissionen en positiv evalueringsrapport for dette laboratorium dateret 24. oktober 2019.

| (9) | Disse pågældende laboratorier bør derfor godkendes til at foretage serologiske test til kontrol af rabiesvacciners virkning hos hunde, katte og fritter. |
| --- | --- |

(9)

Disse pågældende laboratorier bør derfor godkendes til at foretage serologiske test til kontrol af rabiesvacciners virkning hos hunde, katte og fritter.

| (10) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende laboratorier godkendes i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, i beslutning 2000/258/EF til at foretage serologiske test til kontrol af rabiesvacciners virkning hos hunde, katte og fritter:

| a) | Núcleo de Pesquisas em Raiva
  Laboratório de Virologia Clínica e Molecular do Instituto de Ciências Biomédicas
  Universidade de São Paulo
  Av. Prof. Lineu Prestes, 1374, room 225
  05508-000 São Paulo
  Brasilien |
| --- | --- |

a)

Núcleo de Pesquisas em Raiva

Laboratório de Virologia Clínica e Molecular do Instituto de Ciências Biomédicas

Universidade de São Paulo

Av. Prof. Lineu Prestes, 1374, room 225

05508-000 São Paulo

Brasilien

| b) | Sino Tech World Biologicals Pharmaceutical Co., Ltd (Beijing)
  29 Qingfeng West Road. Biological Medicine Base, Daxing District,
  Beijing
  Kina |
| --- | --- |

b)

Sino Tech World Biologicals Pharmaceutical Co., Ltd (Beijing)

29 Qingfeng West Road. Biological Medicine Base, Daxing District,

Beijing

Kina

| c) | Animal Disease Diagnostic Center
  Institute of Animal Health, Guangdong Academy of Agriculture Sciences
  21 Baishigang Street, Tianhe District
  Guangzhou, Guangdong
  Kina |
| --- | --- |

c)

Animal Disease Diagnostic Center

Institute of Animal Health, Guangdong Academy of Agriculture Sciences

21 Baishigang Street, Tianhe District

Guangzhou, Guangdong

Kina

| d) | National Reference Laboratory for Animal Rabies (Diagnostic Laboratory for Rabies and Wildlife Associated Zoonoses)
  Changchun Veterinary Research Institute, Chinese Academy of Agricultural Sciences
  666 Liuying West Road, Jingyue Economy Development District, Changchun, Jilin,
  Kina |
| --- | --- |

d)

National Reference Laboratory for Animal Rabies (Diagnostic Laboratory for Rabies and Wildlife Associated Zoonoses)

Changchun Veterinary Research Institute, Chinese Academy of Agricultural Sciences

666 Liuying West Road, Jingyue Economy Development District, Changchun, Jilin,

Kina

| e) | Centre for Rabies Antibody Assay, Laboratory of Epidemiology, Military Veterinary Research Institute, Academy of Military Medical Sciences
  666 Liuying West Road, Jingyue Economy Development District
  Changchun, Jilin
  Kina |
| --- | --- |

e)

Centre for Rabies Antibody Assay, Laboratory of Epidemiology, Military Veterinary Research Institute, Academy of Military Medical Sciences

666 Liuying West Road, Jingyue Economy Development District

Changchun, Jilin

Kina

| f) | Rabies and Japanese encephalitis OIE reference laboratory of the Animal and Plant Quarantine Agency
  177 Hyeoksin 8-ro, Gimcheon-si, Gyeongsangbuk-do, 39660,
  Sydkorea |
| --- | --- |

f)

Rabies and Japanese encephalitis OIE reference laboratory of the Animal and Plant Quarantine Agency

177 Hyeoksin 8-ro, Gimcheon-si, Gyeongsangbuk-do, 39660,

Sydkorea

| g) | Centers for Disease Control and Prevention
  Rabies Laboratory
  1600 Clifton Road, NE, Atlanta, GA 30333,
  USA |
| --- | --- |

g)

Centers for Disease Control and Prevention

Rabies Laboratory

1600 Clifton Road, NE, Atlanta, GA 30333,

USA

| h) | The National Institute of Animal Health
  50/2 Kasetklang, Ladyao, Chatuchak
  Bangkok 10900
  Thailand |
| --- | --- |

h)

The National Institute of Animal Health

50/2 Kasetklang, Ladyao, Chatuchak

Bangkok 10900

Thailand

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. april 2020.

På Kommissionens vegne

Stella KYRIAKIDES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT L 79 af 30.3.2000, s. 40.

1

---

| 16.4.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 118/29 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 118/29

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2020/529

af 15. april 2020

om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/47 om beskyttelsesforanstaltninger over for højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 i visse medlemsstater

(meddelt under nummer C(2020) 2369)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 9, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Unionen med henblik på gennemførelse af det indre marked (2), særlig artikel 10, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/47 (3) blev vedtaget efter udbrud af højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 på fjerkræbedrifter i visse medlemsstater, og efter at de pågældende medlemsstater havde oprettet beskyttelses- og overvågningszoner i henhold til Rådets direktiv 2005/94/EF (4). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/47 (3) blev vedtaget efter udbrud af højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 på fjerkræbedrifter i visse medlemsstater, og efter at de pågældende medlemsstater havde oprettet beskyttelses- og overvågningszoner i henhold til Rådets direktiv 2005/94/EF (4).

| (2) | I henhold til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/47 skal de beskyttelses- og overvågningszoner, der oprettes i henhold til direktiv 2005/94/EF af de medlemsstater, der er opført i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse, som minimum omfatte de områder, der er opført som beskyttelses- og overvågningszoner i samme bilag. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/47 skal de beskyttelses- og overvågningszoner, der oprettes i henhold til direktiv 2005/94/EF af de medlemsstater, der er opført i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse, som minimum omfatte de områder, der er opført som beskyttelses- og overvågningszoner i samme bilag.

| (3) | Bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/47 blev for nylig ændret ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/504 (5) efter udbrud af højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 hos fjerkræ i Tyskland og Ungarn, som skulle afspejles i bilaget. |
| --- | --- |

(3)

Bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/47 blev for nylig ændret ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/504 (5) efter udbrud af højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 hos fjerkræ i Tyskland og Ungarn, som skulle afspejles i bilaget.

| (4) | Siden datoen for vedtagelsen af gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/504 har Ungarn underrettet Kommissionen om yderligere udbrud af højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 på fjerkræbedrifter i amterne Bács-Kiskun og Csongrád. |
| --- | --- |

(4)

Siden datoen for vedtagelsen af gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/504 har Ungarn underrettet Kommissionen om yderligere udbrud af højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 på fjerkræbedrifter i amterne Bács-Kiskun og Csongrád.

| (5) | Nogle af de nye udbrud i Ungarn er sket uden for grænserne for de områder, der i øjeblikket er opført i bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/47, og de kompetente myndigheder i denne medlemsstat har gennemført de nødvendige foranstaltninger i henhold til direktiv 2005/94/EF, herunder oprettelse af beskyttelses- og overvågningszoner omkring disse nye udbrud. |
| --- | --- |

(5)

Nogle af de nye udbrud i Ungarn er sket uden for grænserne for de områder, der i øjeblikket er opført i bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/47, og de kompetente myndigheder i denne medlemsstat har gennemført de nødvendige foranstaltninger i henhold til direktiv 2005/94/EF, herunder oprettelse af beskyttelses- og overvågningszoner omkring disse nye udbrud.

| (6) | Kommissionen har gennemgået de foranstaltninger, som Ungarn har gennemført i henhold til direktiv 2005/94/EF, og den har fundet det godtgjort, at grænserne for de nye beskyttelses- og overvågningszoner, som de kompetente myndigheder i denne medlemsstat har oprettet, ligger tilstrækkelig langt fra de bedrifter, hvor de nylige udbrud af højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 er blevet bekræftet, og som ligger uden for grænserne for de områder, der i øjeblikket er opført i bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/47. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har gennemgået de foranstaltninger, som Ungarn har gennemført i henhold til direktiv 2005/94/EF, og den har fundet det godtgjort, at grænserne for de nye beskyttelses- og overvågningszoner, som de kompetente myndigheder i denne medlemsstat har oprettet, ligger tilstrækkelig langt fra de bedrifter, hvor de nylige udbrud af højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 er blevet bekræftet, og som ligger uden for grænserne for de områder, der i øjeblikket er opført i bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/47.

| (7) | For at hindre unødvendige forstyrrelser i samhandelen i Unionen og for at undgå, at tredjelande indfører uberettigede handelshindringer, er det nødvendigt, i samarbejde med Ungarn, hurtigt på EU-plan at identificere de beskyttelses- og overvågningszoner, som denne medlemsstat har oprettet. Der bør derfor opføres nye beskyttelses- og overvågningszoner for Ungarn i bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/47. |
| --- | --- |

(7)

For at hindre unødvendige forstyrrelser i samhandelen i Unionen og for at undgå, at tredjelande indfører uberettigede handelshindringer, er det nødvendigt, i samarbejde med Ungarn, hurtigt på EU-plan at identificere de beskyttelses- og overvågningszoner, som denne medlemsstat har oprettet. Der bør derfor opføres nye beskyttelses- og overvågningszoner for Ungarn i bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/47.

| (8) | Bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/47 bør således ændres med henblik på at ajourføre regionaliseringen på EU-plan ved at indsætte de nye beskyttelses- og overvågningszoner, Ungarn har oprettet i henhold til direktiv 2005/94/EF, og varigheden af de restriktioner, der gælder heri. |
| --- | --- |

(8)

Bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/47 bør således ændres med henblik på at ajourføre regionaliseringen på EU-plan ved at indsætte de nye beskyttelses- og overvågningszoner, Ungarn har oprettet i henhold til direktiv 2005/94/EF, og varigheden af de restriktioner, der gælder heri.

| (9) | Gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/47 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(9)

Gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/47 bør derfor ændres.

| (10) | Da den epidemiologiske situation i Unionen med hensyn til spredning af højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 tilsiger en hurtig indsats, er det vigtigt, at de ændringer, der foretages af bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/47, får virkning snarest muligt. |
| --- | --- |

(10)

Da den epidemiologiske situation i Unionen med hensyn til spredning af højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 tilsiger en hurtig indsats, er det vigtigt, at de ændringer, der foretages af bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/47, får virkning snarest muligt.

| (11) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(11)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/47 erstattes af teksten i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. april 2020.

På Kommissionens vegne

Stella KYRIAKIDES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/47 af 20. januar 2020 om beskyttelsesforanstaltninger over for højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 i visse medlemsstater (EUT L 16 af 21.1.2020, s. 31).

3

(4)  Rådets direktiv 2005/94/EF af 20. december 2005 om fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af aviær influenza og om ophævelse af direktiv 92/40/EØF (EUT L 10 af 14.1.2006, s. 16).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/504 af 6. april 2020 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/47 om beskyttelsesforanstaltninger over for højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 i visse medlemsstater (EUT L 109 af 7.4.2020, s. 17).

5

---

BILAG

Bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/47 affattes således:

»BILAG

DEL A

Beskyttelseszoner i de berørte medlemsstater, jf. artikel 1 og 2:

Medlemsstat: Bulgarien

| Område | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- |
| Plovdiv region: |
| Municipality of Maritsa






  — | Trilistnik |

Område

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF)

Plovdiv region:

Municipality of Maritsa

—

Trilistnik

5.4.2020

Kurdzali region:

Municipality of Kurdzali

| — | Perperek |
| --- | --- |

—

Perperek

| — | Mudrets |
| --- | --- |

—

Mudrets

| — | Visoka Polyana |
| --- | --- |

—

Visoka Polyana

| — | Kaloyantsi |
| --- | --- |

—

Kaloyantsi

| — | Svatbare |
| --- | --- |

—

Svatbare

| — | Kokiche |
| --- | --- |

—

Kokiche

| — | Dobrinovo |
| --- | --- |

—

Dobrinovo

| — | Chiflik |
| --- | --- |

—

Chiflik

5.4.2020

Medlemsstat: Tyskland

| Område | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- |
| NIEDERSACHSEN, Landkreis Aurich |
| In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:
  Dornum, Großheide.
  In der Gemeinde Dornum beginnend an der Gabelung Hochbrücker Tief – Dornumersiel Tief, dann weiter über das Dornumersieltief bis hoch zur Brücke Butenhusener Straße.
  Der Butenhusener Straße nördlich folgen und dann den ersten Feldweg in Richtung Südosten nehmen.
  Der Straße folgen, am Ferienhof Blankenhausen vorbei, weiter in südöstlicher Richtung bis zur Windmühle. Danach dem Weg folgen, bis zum ersten Gebäude auf der rechten Seite.
  Hier die Südenburger Straße entlang, dieser erst südlich, dann südöstlich folgen bis zur Pumpsieler Straße.
  Dann Luftlinie Kreuzung Südenburger Straße – Pumpsieler Straße bis Sackgasse Lütt Uppum.
  An der Kreisgrenze südöstlich entlang bis zum Dornumersieltief, diesem südöstlich folgen bis kurz vor der Kreuzung mit dem Pumptief, von da an der Kreisgrenze wieder folgen, erst südlich dann westlich.
  Von der Kreisgrenze Luftlinie in gerader Linie südwestlich bis Ostergaste.
  Von da aus dem Alter Weg nördlich folgen bis zum Dornumer Weg, diesem westlich folgen bis zur Kreuzung mit dem Moortief.
  Dem Moortief weit folgen bis zur Kreuzung mit dem Zugraben Hoheweg.
  Östlich weiter dem Moortief folgen, dann nordöstlich bis zur Gabelung Hochbrücker Tief, westliches Dornum.
  Dem Hochbrücker Tief folgen, erst nördlich und dann nordöstlich, an der Brücke Schatthauser Straße vorbei östlich bis zur Gabelung mit dem Dornumersieler Tief. | 13.4.2020 |
| NIEDERSACHSEN, Landkreis Wittmund |
| In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:
  Holtgast, Nenndorf, Westerholt, Schweindorf, Utarp.
  Das Gebiet des Landkreises Wittmund, das westlich bzw nördlich von folgender Linie gelegen ist: Im Norden beginnend von dem Punkt, an dem das „Pumptief“ südlich von Damsum auf die Grenze zum Landkreis Aurich trifft, dann weiter Richtung Süden über das „Pumptief“, „Oetjetief“ und „Schleitief“ bis zur Kreuzung des „Schleitiefs“ mit der L6 zwischen Ochtersum und Utarp. Dann der L6 folgend in Richtung der Stadt Norden über Schweindorf, Westerholt und Nenndorf bis zur Grenze zum Landkreis Aurich. | 13.4.2020 |
| BUNDESLAND SACHSEN-ANHALT, Landkreis Börde |
| Verbandsgemeinde Flechtingen
  Gemeinde: 39345 Bülstringen
  Ortsteil: Wieglitz/Ellersell | 23.4.2020 |
| Einheitsgemeinde Stadt Haldensleben
  Ortsteil: 39345 Uthmöden | 23.4.2020 |

Område

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF)

NIEDERSACHSEN, Landkreis Aurich

In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:

Dornum, Großheide.

In der Gemeinde Dornum beginnend an der Gabelung Hochbrücker Tief – Dornumersiel Tief, dann weiter über das Dornumersieltief bis hoch zur Brücke Butenhusener Straße.

Der Butenhusener Straße nördlich folgen und dann den ersten Feldweg in Richtung Südosten nehmen.

Der Straße folgen, am Ferienhof Blankenhausen vorbei, weiter in südöstlicher Richtung bis zur Windmühle. Danach dem Weg folgen, bis zum ersten Gebäude auf der rechten Seite.

Hier die Südenburger Straße entlang, dieser erst südlich, dann südöstlich folgen bis zur Pumpsieler Straße.

Dann Luftlinie Kreuzung Südenburger Straße – Pumpsieler Straße bis Sackgasse Lütt Uppum.

An der Kreisgrenze südöstlich entlang bis zum Dornumersieltief, diesem südöstlich folgen bis kurz vor der Kreuzung mit dem Pumptief, von da an der Kreisgrenze wieder folgen, erst südlich dann westlich.

Von der Kreisgrenze Luftlinie in gerader Linie südwestlich bis Ostergaste.

Von da aus dem Alter Weg nördlich folgen bis zum Dornumer Weg, diesem westlich folgen bis zur Kreuzung mit dem Moortief.

Dem Moortief weit folgen bis zur Kreuzung mit dem Zugraben Hoheweg.

Östlich weiter dem Moortief folgen, dann nordöstlich bis zur Gabelung Hochbrücker Tief, westliches Dornum.

Dem Hochbrücker Tief folgen, erst nördlich und dann nordöstlich, an der Brücke Schatthauser Straße vorbei östlich bis zur Gabelung mit dem Dornumersieler Tief.

13.4.2020

NIEDERSACHSEN, Landkreis Wittmund

In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:

Holtgast, Nenndorf, Westerholt, Schweindorf, Utarp.

Das Gebiet des Landkreises Wittmund, das westlich bzw nördlich von folgender Linie gelegen ist: Im Norden beginnend von dem Punkt, an dem das „Pumptief“ südlich von Damsum auf die Grenze zum Landkreis Aurich trifft, dann weiter Richtung Süden über das „Pumptief“, „Oetjetief“ und „Schleitief“ bis zur Kreuzung des „Schleitiefs“ mit der L6 zwischen Ochtersum und Utarp. Dann der L6 folgend in Richtung der Stadt Norden über Schweindorf, Westerholt und Nenndorf bis zur Grenze zum Landkreis Aurich.

13.4.2020

BUNDESLAND SACHSEN-ANHALT, Landkreis Börde

Verbandsgemeinde Flechtingen

Gemeinde: 39345 Bülstringen

Ortsteil: Wieglitz/Ellersell

23.4.2020

Einheitsgemeinde Stadt Haldensleben

Ortsteil: 39345 Uthmöden

23.4.2020

Medlemsstat: Ungarn

| Område | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- |
| Bács-Kiskun és Csongrád megye: |
| Balástya, Bócsa, Bordány, Bugac, Bugacpusztaháza, Csólyospálos, Forráskút, Harkakötöny, Jászszentlászló, Kaskantyú, Kecskemét, Kiskunfélegyháza, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Nyárlőrinc, Orgovány, Petfőfiszállás, Pirtó, Soltvadkert, Szank, Tázlár, Városföld és Zsana települések közigazgatási területeinek a 46.440827és a 19.846995, a 46.438786 és a 19.850685, a 46.440443 és a 19.857895, a 46.423886 és a 19.854827, a 46.435119 és a 19.836480, a 46.558317 és 19.713448, a 46.694364 és 19.77329, a 46.44449 és 19.8483, 46.455321 és 19.852898, a 46.44159 és 19.84327, a 46.45030 és 19.84853, a 46.514537 és 19.65459, a 46.403611 és 19.834167, a 46.465556 és 19.808611, a 46.5448459 és 19.745837, a 46.38769 és 19.86654 , a 46.800833 és 19.857222, a 46.40299 és 19.87998, a 46.41549 és 19.84498, a 46.5692465 és 19.6932973, a 46.5606135 és 19.7108641, a 46.41096 és 19.83726, a 46.44957 és 19.87544, a 46.55800 és 19.79035, a 46.55800 és 19.79035, a 46.38741 és 19.86223, a 46.42564 és 19.86214, 46.41504 és 19.83675, a 46.44133 és 19.85725, a 46.40685 és 19.86369, a 46.47190 és 19.82798, a 46.38730 és 19.85161, a 46.45601 és 19.87579, a 46.45869 és 19.87283, a 46.860495 és 19.848759, a 46.603350 és 19.478592, a 46.49398 és 19.76918, a 46.411942 és 19.852744, a 46.423333 és 19.850278, a 46.4528606 és 19.79683053, a 46.41407 és 19.88379, a 46.45071735 és 19.8386126, a 46.45798081 és 19.86121049, a 46.40755246 és 19.85871844, a 46.65701 és 19.77743, a 46.6014 és 19.5428, 46.47455783 és 19.86788239, a 46.47019 és 19.83754, a 46.520509 és 19.651656, a 46.4776644 és 19.86554941, 46.581470 és 19.770906, a 46.46758 és 19.85086, a 46.41085 és 19.85558, a 46.3896296224 és 19.858905558, a 46.5253 és 19.7569, a 46.49169 és 19.68988, a 46.51590 és 19.64387, 46.4608579 és 19.8303092, a 46.48031 és 19.84032, a 46.386442 és 19.775899, a 46.50898 és 19.63934, a 46.50898 és 19.63934, a 46.46467 és 19.76302, a 46.46752 és 19.75170, a 46.53935 és 19.74915, a 46.46515 és 19.75375, a 46.46900 és 19.76215, a 46.41600 és 19.6807, a 46.40430 és 19.73591, a 46.5158453 és 19.6704565, a 46.434080 és 19.837544, a 46.49795 és 19.77742, a 46.49526 és 19.77629, a 46.606053 és 19.788634, a 46.61600 és 19.66512, a 46.47344 és 19.74689, a 46.60658 és 19.53464, a 46.518974 és 19.785285, a 46.493294 és 19.689126, a 46.682057 és 19.499820, a 46.682057 és 19.499820, a 46.494599 és 19.784372, a 46.536629 és 19.488942, a 46.46817 és 19.81632, a 46.48499 és 19.79693, a 46.34363 és a 19.88657 valamint a 46.38582 és 19.87797 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei. | 2.5.2020 |
| Csongrád megye: |
| Csengele, Kistelek, Ruzsa és Üllés települések közigazgatási területeinek a 46.3424 és 19.8024, a 46.5323 és 19.8675 valamint a 46.30436 és 19.77187 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei. | 28.4.2020 |
| Bács-kiskun megye: |
| Jánoshalma, Kelebia, Kunfehértó, és Tompa települések közigazgatási területeinek a 46.22671 és 19.58741valamint a 46.347100 és 19.402476 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei. | 2.5.2020 |

Område

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF)

Bács-Kiskun és Csongrád megye:

Balástya, Bócsa, Bordány, Bugac, Bugacpusztaháza, Csólyospálos, Forráskút, Harkakötöny, Jászszentlászló, Kaskantyú, Kecskemét, Kiskunfélegyháza, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Nyárlőrinc, Orgovány, Petfőfiszállás, Pirtó, Soltvadkert, Szank, Tázlár, Városföld és Zsana települések közigazgatási területeinek a 46.440827és a 19.846995, a 46.438786 és a 19.850685, a 46.440443 és a 19.857895, a 46.423886 és a 19.854827, a 46.435119 és a 19.836480, a 46.558317 és 19.713448, a 46.694364 és 19.77329, a 46.44449 és 19.8483, 46.455321 és 19.852898, a 46.44159 és 19.84327, a 46.45030 és 19.84853, a 46.514537 és 19.65459, a 46.403611 és 19.834167, a 46.465556 és 19.808611, a 46.5448459 és 19.745837, a 46.38769 és 19.86654 , a 46.800833 és 19.857222, a 46.40299 és 19.87998, a 46.41549 és 19.84498, a 46.5692465 és 19.6932973, a 46.5606135 és 19.7108641, a 46.41096 és 19.83726, a 46.44957 és 19.87544, a 46.55800 és 19.79035, a 46.55800 és 19.79035, a 46.38741 és 19.86223, a 46.42564 és 19.86214, 46.41504 és 19.83675, a 46.44133 és 19.85725, a 46.40685 és 19.86369, a 46.47190 és 19.82798, a 46.38730 és 19.85161, a 46.45601 és 19.87579, a 46.45869 és 19.87283, a 46.860495 és 19.848759, a 46.603350 és 19.478592, a 46.49398 és 19.76918, a 46.411942 és 19.852744, a 46.423333 és 19.850278, a 46.4528606 és 19.79683053, a 46.41407 és 19.88379, a 46.45071735 és 19.8386126, a 46.45798081 és 19.86121049, a 46.40755246 és 19.85871844, a 46.65701 és 19.77743, a 46.6014 és 19.5428, 46.47455783 és 19.86788239, a 46.47019 és 19.83754, a 46.520509 és 19.651656, a 46.4776644 és 19.86554941, 46.581470 és 19.770906, a 46.46758 és 19.85086, a 46.41085 és 19.85558, a 46.3896296224 és 19.858905558, a 46.5253 és 19.7569, a 46.49169 és 19.68988, a 46.51590 és 19.64387, 46.4608579 és 19.8303092, a 46.48031 és 19.84032, a 46.386442 és 19.775899, a 46.50898 és 19.63934, a 46.50898 és 19.63934, a 46.46467 és 19.76302, a 46.46752 és 19.75170, a 46.53935 és 19.74915, a 46.46515 és 19.75375, a 46.46900 és 19.76215, a 46.41600 és 19.6807, a 46.40430 és 19.73591, a 46.5158453 és 19.6704565, a 46.434080 és 19.837544, a 46.49795 és 19.77742, a 46.49526 és 19.77629, a 46.606053 és 19.788634, a 46.61600 és 19.66512, a 46.47344 és 19.74689, a 46.60658 és 19.53464, a 46.518974 és 19.785285, a 46.493294 és 19.689126, a 46.682057 és 19.499820, a 46.682057 és 19.499820, a 46.494599 és 19.784372, a 46.536629 és 19.488942, a 46.46817 és 19.81632, a 46.48499 és 19.79693, a 46.34363 és a 19.88657 valamint a 46.38582 és 19.87797 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei.

2.5.2020

Csongrád megye:

Csengele, Kistelek, Ruzsa és Üllés települések közigazgatási területeinek a 46.3424 és 19.8024, a 46.5323 és 19.8675 valamint a 46.30436 és 19.77187 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei.

28.4.2020

Bács-kiskun megye:

Jánoshalma, Kelebia, Kunfehértó, és Tompa települések közigazgatási területeinek a 46.22671 és 19.58741valamint a 46.347100 és 19.402476 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei.

2.5.2020

Medlemsstat: Polen

| Område | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- |
| W województwie lubuskim w powiecie sulęcińskim: |
| w gminie Krzeszyce miejscowość Muszkowo | 17.4.2020 |

Område

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF)

W województwie lubuskim w powiecie sulęcińskim:

w gminie Krzeszyce miejscowość Muszkowo

17.4.2020

DEL B

Overvågningszoner i de berørte medlemsstater, jf. artikel 1 og 3:

Medlemsstat: Bulgarien

| Område | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- |
| Plovdiv region: |
| Municipality of Rakovski:






  — | Rakovski city |

Område

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF)

Plovdiv region:

Municipality of Rakovski:

—

Rakovski city

| — | Stryama |
| --- | --- |

—

Stryama

| — | Shishmantsi |
| --- | --- |

—

Shishmantsi

| — | Bolyarino |
| --- | --- |

—

Bolyarino

30.3.2020-15.4.2020

Municipality of Brezovo:

| — | Padarsko |
| --- | --- |

—

Padarsko

| — | Glavatar |
| --- | --- |

—

Glavatar

| — | Borets |
| --- | --- |

—

Borets

22.3.2020-15.4.2020

Municipality of Maritsa

| — | Trilistnik |
| --- | --- |

—

Trilistnik

6.4.2020-15.4.2020

The whole municipality of Brezovo

The whole municipality Rakovski exept the villiages listed in Part A

The whole municipality of Kaloyanovo

The whole municipality of Maritsa

The whole municipality of Suedinenie

Sadovo municipality

| — | Sadovo |
| --- | --- |

—

Sadovo

15.4.2020

Kurdzali region:

Municipality of urdzali

| — | Perperek |
| --- | --- |

—

Perperek

| — | Mudrets |
| --- | --- |

—

Mudrets

| — | Visoka Polyana |
| --- | --- |

—

Visoka Polyana

| — | Kaloyantsi |
| --- | --- |

—

Kaloyantsi

| — | Svatbare |
| --- | --- |

—

Svatbare

| — | Kokiche |
| --- | --- |

—

Kokiche

| — | Dobrinovo |
| --- | --- |

—

Dobrinovo

| — | Chiflik |
| --- | --- |

—

Chiflik

6.4.2020-15.4.2020

Kurdzhali municipality

| — | Chereshitsa |
| --- | --- |

—

Chereshitsa

| — | Zhinzifovo |
| --- | --- |

—

Zhinzifovo

| — | Krin |
| --- | --- |

—

Krin

| — | Murgovo |
| --- | --- |

—

Murgovo

| — | Bolyartsi |
| --- | --- |

—

Bolyartsi

| — | Zvinitsa |
| --- | --- |

—

Zvinitsa

| — | Zvezdelina |
| --- | --- |

—

Zvezdelina

| — | Shiroko pole |
| --- | --- |

—

Shiroko pole

| — | Zornitsa Skalishte |
| --- | --- |

—

Zornitsa Skalishte

| — | Gaskovo |
| --- | --- |

—

Gaskovo

| — | Oreshnitsa |
| --- | --- |

—

Oreshnitsa

| — | Zvezden |
| --- | --- |

—

Zvezden

| — | Chernyovtsi |
| --- | --- |

—

Chernyovtsi

| — | Bashchino |
| --- | --- |

—

Bashchino

| — | Rudina |
| --- | --- |

—

Rudina

| — | Tatkovo |
| --- | --- |

—

Tatkovo

| — | Sestrinsko |
| --- | --- |

—

Sestrinsko

| — | Miladinovo |
| --- | --- |

—

Miladinovo

| — | Lyulyakovo |
| --- | --- |

—

Lyulyakovo

| — | Strahil voyvoda |
| --- | --- |

—

Strahil voyvoda

| — | Byala Polyana |
| --- | --- |

—

Byala Polyana

| — | Gorna krepost |
| --- | --- |

—

Gorna krepost

| — | Dolna krepost |
| --- | --- |

—

Dolna krepost

| — | Konevo Dolishte |
| --- | --- |

—

Konevo Dolishte

| — | Maystorovo |
| --- | --- |

—

Maystorovo

| — | Zornitsa |
| --- | --- |

—

Zornitsa

| — | Gnyazdovo Bialka |
| --- | --- |

—

Gnyazdovo Bialka

| — | Most. |
| --- | --- |

—

Most.

15.4.2020

Haskovo region:

Haskovo municipality

| — | Maslinovo |
| --- | --- |

—

Maslinovo

| — | Gorno Voivodino s. |
| --- | --- |

—

Gorno Voivodino s.

Stambolovo municipality

| — | Balkan |
| --- | --- |

—

Balkan

| — | Popovets |
| --- | --- |

—

Popovets

| — | Svetoslav |
| --- | --- |

—

Svetoslav

| — | Byal kladenets |
| --- | --- |

—

Byal kladenets

| — | Putnikovo |
| --- | --- |

—

Putnikovo

15.4.2020

Medlemsstat: Tyskland

| Område | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- |
| NIEDERSACHSEN, Landkreis Aurich |
| In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:
  Dornum, Großheide.
  In der Gemeinde Dornum beginnend an der Gabelung Hochbrücker Tief – Dornumersiel Tief, dann weiter über das Dornumersieltief bis hoch zur Brücke Butenhusener Straße.
  Der Butenhusener Straße nördlich folgen und dann den ersten Feldweg in Richtung Südosten nehmen.
  Der Straße folgen, am Ferienhof Blankenhausen vorbei, weiter in südöstlicher Richtung bis zur Windmühle. Danach dem Weg folgen, bis zum ersten Gebäude auf der rechten Seite.
  Hier die Südenburger Straße entlang, dieser erst südlich, dann südöstlich folgen bis zur Pumpsieler Straße.
  Dann Luftlinie Kreuzung Südenburger Straße – Pumpsieler Straße bis Sackgasse Lütt Uppum.
  An der Kreisgrenze südöstlich entlang bis zum Dornumersieltief, diesem südöstlich folgen bis kurz vor der Kreuzung mit dem Pumptief, von da an der Kreisgrenze wieder folgen, erst südlich dann westlich.
  Von der Kreisgrenze Luftlinie in gerader Linie südwestlich bis Ostergaste.
  Von da aus dem Alter Weg nördlich folgen bis zum Dornumer Weg, diesem westlich folgen bis zur Kreuzung mit dem Moortief.
  Dem Moortief weit folgen bis zur Kreuzung mit dem Zugraben Hoheweg.
  Östlich weiter dem Moortief folgen, dann nordöstlich bis zur Gabelung Hochbrücker Tief, westliches Dornum.
  Dem Hochbrücker Tief folgen, erst nördlich und dann nordöstlich, an der Brücke Schatthauser Straße vorbei östlich bis zur Gabelung mit dem Dornumersieler Tief. | 14.4.2020-22.4.2020 |
| NIEDERSACHSEN, Landkreis Aurich |
| In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:
  Dornum, Großheide, Hagermarsch, Hage, Berumbur, Aurich
  In der Gemeinde Hagermarsch beginnend an der Gabelung Theener Oststreek – Vierweg, dem Vierweg nördlich folgen, an der Kreuzung Osterdeicher Weg vorbei weiter nach Norden, dann an der Kreuzung rechts.
  Der Straße östlich folgen bis diese nach links abbiegt, dem Weg dann nördlich wieder folgen, bis er die Küste erreicht.
  Die Grenze verläuft an der Küste entlang bis zur Kreisgrenze Wittmund, folgt dann weiter der Kreisgrenze entlang bis zur Kreuzung Langefelder Grenzweg – Ricklefsche Trift in Aurich.
  Dem Ricklefsche Trift südlich folgen, bis sich diese mit der Straße Im Meerhusener Moor kreuzt. Letzterer südwestlich am Wald entlang bis zum Rockerstrift. Auf diesem weiter südlich gehen bis zum Aderkrutweg, diesen dann westlich weiter bis man auf die Dietrichsfelder Straße trifft.
  Von dort verläuft die Grenze per Luftlinie nach Westen durch den Meerhusener Wald bis zur Kreuzung Dornumer Straße – Stickerspittsweg.
  Dem Stickerspittsweg südwestlich bis zum Sandstrahlweg, die Grenze verläuft hier nordwestlich weiter bis zur Kreisgrenze Aurich/Wittmund.
  Der Kreisgrenze folgen bis zur Kreuzung Tannenhausener Weg – Mansfelder Weg.
  Dem Tannenhausener Weg westlich folgen bis zur Kreuzung Zum Ententeich, dann nördlich weiter bis zum Düwelsmeer, auf diesem nordwestlich bis die Kreuzung mit dem Kuhweg kommt.
  Dem Kuhweg nordwestlich folgen bis zur Kreuzung Kuhweg – Rotdornweg, letzterem westlich folgen bis zur Kreuzung Röttweg.
  Dem Röttweg dann nördlich folgen bis zur Kreuzung mit dem Weidenweg, dort westlich gehen bis dieser in den Kastanienweg mündet. Dem Kastanienweg nordwestlich folgen bis zur Kreuzung Dorfstraße. Dort nördlich weiter mit dem Moorwegschloot bis dieser zum Ostermoordorfer Tog wird, diesem auch nördlich folgen zum Schulweg. Diesem westlich folgen bis zur Kreuzung Großheider Straße diesem nördlich folgen bis zur Kreuzung Linienweg.
  Auf dem Linienweg nordwestlich weiter bis zum Wald und dann dem Feldweg am Waldrand entlang bis zur Feldstraße. Dieser westlich zum Ende folgen, dann auf die Holtenbrück wechseln.
  Dort nördlich bis dieser in die Poststraße mündet.
  Der Poststraße nordwestlich bis zur Kreuzung mit Sandlage folgen. Dann Luftlinie Kreuzung Sandlage – Poststraße bis zur Kreuzung Hauptstraße – Holzdorfer Straße in Berumbur.
  Der Hauptstraße folgen nordwestlich bis diese in die Blandorfer Straße mündet. Dann Luftlinie von Kreuzung Hauptstraße – Blandorfer Straße bis zur Kreuzung Hagemarscher Straße – Alter Postweg.
  Dem Alten Postweg nordwestlich folgen bis Hagermarsch.
  Dann Luftlinie Feuerwehr Hagermarsch bis zum Lüttje Weg. Diesem nördlich folgen bis zum Theener Oststreek. Dann nordöstlich bis zur Kreuzung mit dem Vierweg, dem Startpunkt. | 22.4.2020 |
| NIEDERSACHSEN, Landkreis Wittmund |
| In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:
  Holtgast, Nenndorf, Westerholt, Schweindorf, Utarp
  Das Gebiet des Landkreises Wittmund, das westlich bzw nördlich von folgender Linie gelegen ist: Im Norden beginnend von dem Punkt, an dem das „Pumptief“ südlich von Damsum auf die Grenze zum Landkreis Aurich trifft, dann weiter Richtung Süden über das „Pumptief“, „Oetjetief“ und „Schleitief“ bis zur Kreuzung des „Schleitiefs“ mit der L6 zwischen Ochtersum und Utarp. Dann der L6 folgend in Richtung der Stadt Norden über Schweindorf, Westerholt und Nenndorf bis zur Grenze zum Landkreis Aurich. | 14.4.2020-22.4.2020 |
| NIEDERSACHSEN, Landkreis Wittmund |
| In dem wie folgt beschriebenen Beobachtungsgebiet fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:
  Stadt Esens, Neuharlingersiel, Holtgast, Moorweg, Dunum, Ochersum, Blomberg, Neuschoo, Eversmeer, Nenndorf, Westerholt, Schweindorf, Utarp.
  Der Bereich des Landkreises Wittmund, der westlich folgender Linie gelegen ist:
  Von der Nordsee bis zur Zuwegung „Ostbense Am Deich 25“, dann die K7 ab dem Zusammentreffen mit der L5 von Ostbense über Hartward Richtung Esens, dort beim Zusammentreffen mit der L8 diese immer weiter in südliche Richtung über den Esenser Nordring, weiter auf der L8 bleibend Richtung Ogenbargen bis zur Grenze mit dem Landkreis Aurich. | 22.4.2020 |
| BUNDESLAND SACHSEN-ANHALT, Landkreis Börde |
| Verbandsgemeinde Flechtingen
  Gemeinde: 39345 Bülstringen
  Ortsteil: Wieglitz/Ellersell | 24.4.2020-2.5.2020 |
| Einheitsgemeinde Stadt Haldensleben
  Ortsteil: 39345 Uthmöden | 24.4.2020-2.5.2020 |
| Einheitsgemeinde Stadt Haldensleben
  Ortsteil: 39343 Bodendorf
  Ortsteil: 39345 Gut Detzel
  Ortsteil: 39340 Hütten
  Ortsteil: 39340 Lübberitz
  Ortsteil: 39345 Satuelle
  Ortsteil: 39343 Süplingen
  39340 Stadt Haldensleben | 2.5.2020 |
| Einheitsgemeinde Oebisfelde/Weferlingen
  Ortsteil: 39359 Keindorf | 2.5.2020 |
| Verbandsgemeinde Elbe-Heide
  Gemeinde Westheide
  Ortsteil: 39345 Born | 2.5.2020 |
| BUNDESLAND SACHSEN-ANHALT, Altmarkkreis Salzwedel |
| Gemeinde Gardelegen
  Ortsteil: 39638 Jeseritz
  Ortsteil: 39638 Parleib
  Ortsteil: 39638 Potzehne
  Ortsteil: 39638 Roxförde | 2.5.2020 |

Område

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF)

NIEDERSACHSEN, Landkreis Aurich

In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:

Dornum, Großheide.

In der Gemeinde Dornum beginnend an der Gabelung Hochbrücker Tief – Dornumersiel Tief, dann weiter über das Dornumersieltief bis hoch zur Brücke Butenhusener Straße.

Der Butenhusener Straße nördlich folgen und dann den ersten Feldweg in Richtung Südosten nehmen.

Der Straße folgen, am Ferienhof Blankenhausen vorbei, weiter in südöstlicher Richtung bis zur Windmühle. Danach dem Weg folgen, bis zum ersten Gebäude auf der rechten Seite.

Hier die Südenburger Straße entlang, dieser erst südlich, dann südöstlich folgen bis zur Pumpsieler Straße.

Dann Luftlinie Kreuzung Südenburger Straße – Pumpsieler Straße bis Sackgasse Lütt Uppum.

An der Kreisgrenze südöstlich entlang bis zum Dornumersieltief, diesem südöstlich folgen bis kurz vor der Kreuzung mit dem Pumptief, von da an der Kreisgrenze wieder folgen, erst südlich dann westlich.

Von der Kreisgrenze Luftlinie in gerader Linie südwestlich bis Ostergaste.

Von da aus dem Alter Weg nördlich folgen bis zum Dornumer Weg, diesem westlich folgen bis zur Kreuzung mit dem Moortief.

Dem Moortief weit folgen bis zur Kreuzung mit dem Zugraben Hoheweg.

Östlich weiter dem Moortief folgen, dann nordöstlich bis zur Gabelung Hochbrücker Tief, westliches Dornum.

Dem Hochbrücker Tief folgen, erst nördlich und dann nordöstlich, an der Brücke Schatthauser Straße vorbei östlich bis zur Gabelung mit dem Dornumersieler Tief.

14.4.2020-22.4.2020

NIEDERSACHSEN, Landkreis Aurich

In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:

Dornum, Großheide, Hagermarsch, Hage, Berumbur, Aurich

In der Gemeinde Hagermarsch beginnend an der Gabelung Theener Oststreek – Vierweg, dem Vierweg nördlich folgen, an der Kreuzung Osterdeicher Weg vorbei weiter nach Norden, dann an der Kreuzung rechts.

Der Straße östlich folgen bis diese nach links abbiegt, dem Weg dann nördlich wieder folgen, bis er die Küste erreicht.

Die Grenze verläuft an der Küste entlang bis zur Kreisgrenze Wittmund, folgt dann weiter der Kreisgrenze entlang bis zur Kreuzung Langefelder Grenzweg – Ricklefsche Trift in Aurich.

Dem Ricklefsche Trift südlich folgen, bis sich diese mit der Straße Im Meerhusener Moor kreuzt. Letzterer südwestlich am Wald entlang bis zum Rockerstrift. Auf diesem weiter südlich gehen bis zum Aderkrutweg, diesen dann westlich weiter bis man auf die Dietrichsfelder Straße trifft.

Von dort verläuft die Grenze per Luftlinie nach Westen durch den Meerhusener Wald bis zur Kreuzung Dornumer Straße – Stickerspittsweg.

Dem Stickerspittsweg südwestlich bis zum Sandstrahlweg, die Grenze verläuft hier nordwestlich weiter bis zur Kreisgrenze Aurich/Wittmund.

Der Kreisgrenze folgen bis zur Kreuzung Tannenhausener Weg – Mansfelder Weg.

Dem Tannenhausener Weg westlich folgen bis zur Kreuzung Zum Ententeich, dann nördlich weiter bis zum Düwelsmeer, auf diesem nordwestlich bis die Kreuzung mit dem Kuhweg kommt.

Dem Kuhweg nordwestlich folgen bis zur Kreuzung Kuhweg – Rotdornweg, letzterem westlich folgen bis zur Kreuzung Röttweg.

Dem Röttweg dann nördlich folgen bis zur Kreuzung mit dem Weidenweg, dort westlich gehen bis dieser in den Kastanienweg mündet. Dem Kastanienweg nordwestlich folgen bis zur Kreuzung Dorfstraße. Dort nördlich weiter mit dem Moorwegschloot bis dieser zum Ostermoordorfer Tog wird, diesem auch nördlich folgen zum Schulweg. Diesem westlich folgen bis zur Kreuzung Großheider Straße diesem nördlich folgen bis zur Kreuzung Linienweg.

Auf dem Linienweg nordwestlich weiter bis zum Wald und dann dem Feldweg am Waldrand entlang bis zur Feldstraße. Dieser westlich zum Ende folgen, dann auf die Holtenbrück wechseln.

Dort nördlich bis dieser in die Poststraße mündet.

Der Poststraße nordwestlich bis zur Kreuzung mit Sandlage folgen. Dann Luftlinie Kreuzung Sandlage – Poststraße bis zur Kreuzung Hauptstraße – Holzdorfer Straße in Berumbur.

Der Hauptstraße folgen nordwestlich bis diese in die Blandorfer Straße mündet. Dann Luftlinie von Kreuzung Hauptstraße – Blandorfer Straße bis zur Kreuzung Hagemarscher Straße – Alter Postweg.

Dem Alten Postweg nordwestlich folgen bis Hagermarsch.

Dann Luftlinie Feuerwehr Hagermarsch bis zum Lüttje Weg. Diesem nördlich folgen bis zum Theener Oststreek. Dann nordöstlich bis zur Kreuzung mit dem Vierweg, dem Startpunkt.

22.4.2020

NIEDERSACHSEN, Landkreis Wittmund

In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:

Holtgast, Nenndorf, Westerholt, Schweindorf, Utarp

Das Gebiet des Landkreises Wittmund, das westlich bzw nördlich von folgender Linie gelegen ist: Im Norden beginnend von dem Punkt, an dem das „Pumptief“ südlich von Damsum auf die Grenze zum Landkreis Aurich trifft, dann weiter Richtung Süden über das „Pumptief“, „Oetjetief“ und „Schleitief“ bis zur Kreuzung des „Schleitiefs“ mit der L6 zwischen Ochtersum und Utarp. Dann der L6 folgend in Richtung der Stadt Norden über Schweindorf, Westerholt und Nenndorf bis zur Grenze zum Landkreis Aurich.

14.4.2020-22.4.2020

NIEDERSACHSEN, Landkreis Wittmund

In dem wie folgt beschriebenen Beobachtungsgebiet fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:

Stadt Esens, Neuharlingersiel, Holtgast, Moorweg, Dunum, Ochersum, Blomberg, Neuschoo, Eversmeer, Nenndorf, Westerholt, Schweindorf, Utarp.

Der Bereich des Landkreises Wittmund, der westlich folgender Linie gelegen ist:

Von der Nordsee bis zur Zuwegung „Ostbense Am Deich 25“, dann die K7 ab dem Zusammentreffen mit der L5 von Ostbense über Hartward Richtung Esens, dort beim Zusammentreffen mit der L8 diese immer weiter in südliche Richtung über den Esenser Nordring, weiter auf der L8 bleibend Richtung Ogenbargen bis zur Grenze mit dem Landkreis Aurich.

22.4.2020

BUNDESLAND SACHSEN-ANHALT, Landkreis Börde

Verbandsgemeinde Flechtingen

Gemeinde: 39345 Bülstringen

Ortsteil: Wieglitz/Ellersell

24.4.2020-2.5.2020

Einheitsgemeinde Stadt Haldensleben

Ortsteil: 39345 Uthmöden

24.4.2020-2.5.2020

Einheitsgemeinde Stadt Haldensleben

Ortsteil: 39343 Bodendorf

Ortsteil: 39345 Gut Detzel

Ortsteil: 39340 Hütten

Ortsteil: 39340 Lübberitz

Ortsteil: 39345 Satuelle

Ortsteil: 39343 Süplingen

39340 Stadt Haldensleben

2.5.2020

Einheitsgemeinde Oebisfelde/Weferlingen

Ortsteil: 39359 Keindorf

2.5.2020

Verbandsgemeinde Elbe-Heide

Gemeinde Westheide

Ortsteil: 39345 Born

2.5.2020

BUNDESLAND SACHSEN-ANHALT, Altmarkkreis Salzwedel

Gemeinde Gardelegen

Ortsteil: 39638 Jeseritz

Ortsteil: 39638 Parleib

Ortsteil: 39638 Potzehne

Ortsteil: 39638 Roxförde

2.5.2020

Medlemsstat: Ungarn

| Område | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- |
| Bács-Kiskun és Csongrád megye: |
| Balástya, Bócsa, Bugac, Csólyospálos, Forráskút, Jászszentlászló, Kecskemét, Kiskunfélegyháza, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Nyárlőrinc, Soltvadkert, Szank és Tázlár települések közigazgatási területeinek a 46.440827és a 19.846995, a 46.438786 és a 19.850685, a 46.440443 és a 19.857895, a 46.423886 és a 19.854827, a 46.435119 és a 19.836480, a 46.558317 és 19.713448, a 46.694364 és 19.77329, a 46.44449 és 19.8483, 46.455321 és 19.852898, a 46.44159 és 19.84327, a 46.45030 és 19.84853, a 46.514537 és 19.65459, a 46.403611 és 19.834167, a 46.465556 és 19.808611, a 46.5448459 és 19.745837, a 46.38769 és 19.86654 , a 46.800833 és 19.857222, a 46.40299 és 19.87998, a 46.41549 és 19.84498, a 46.5692465 és 19.6932973, a 46.5606135 és 19.7108641, a 46.41096 és 19.83726, a 46.44957 és 19.87544, a 46.55800 és 19.79035, a 46.55800 és 19.79035, a 46.38741 és 19.86223, a 46.42564 és 19.86214, 46.41504 és 19.83675, a 46.44133 és 19.85725, a 46.40685 és 19.86369, a 46.47190 és 19.82798, a 46.38730 és 19.85161, a 46.45601 és 19.87579, a 46.45869 és 19.87283, a 46.860495 és 19.848759 a 46.603350 és 19.478592, a 46.49398 és 19.76918, a 46.411942 és 19.852744, a 46.423333 és 19.850278, a 46.4528606 és 19.79683053, a 46.41407 és 19.88379, a 46.45071735 és 19.8386126, a 46.45798081 és 19.86121049, a 46.40755246 és 19.85871844, a 46.65701 és 19.77743, a 46.6014 és 19.5428, 46.47455783 és 19.86788239, a 46.47019 és 19.83754, a 46.520509 és 19.651656, a 46.4776644 és 19.86554941, 46.581470 és 19.770906, a 46.46758 és 19.85086, a 46.41085 és 19.85558, a 46.3896296224 és 19.858905558, a 46.5253 és 19.7569, a 46.49169 és 19.68988, a 46.51590 és 19.64387, 46.4608579 és 19.8303092, a 46.48031 és 19.84032, a 46.386442 és 19.775899, a 46.50898 és 19.63934, a 46.50898 és 19.63934, a 46.46467 és 19.76302, a 46.46752 és 19.75170, a 46.53935 és 19.74915, a 46.46515 és 19.75375, a 46.46900 és 19.76215, a 46.41600 és 19.6807, a 46.40430 és 19.73591, a 46.5158453 és 19.6704565, a 46.434080 és 19.837544, a 46.49795 és 19.77742, a 46.49526 és 19.77629, a 46.606053 és 19.788634, a 46.61600 és 19.66512, a 46.47344 és 19.74689, a 46.60658 és 19.53464, a 46.518974 és 19.785285, a 46.493294 és 19.689126, a 46.682057 és 19.499820, a 46.682057 és 19.499820, a 46.494599 és 19.784372, a 46.536629 és 19.488942, a 46.46817 és 19.81632, a 46.48499 és 19.79693, a 46.34363 és a 19.88657 valamint a 46.38582 és 19.87797 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei. | 3.5.2020-11.5.2020 |
| Délről az 55-ös út, nyugatról az 53-as út és 54-es út, északról a 44-es út, keletről az 5-ös út által határolt terület, ,a 46.860495 és 19.848759, a 46.800833 és 19.857222, a 46.30436 és 19.77187, a 46.22671 és 19.58741, a 46.3471 és 19.402476, 46.682057 és 19.49982 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területek, Kiskunfélegyháza, Pálmonostora, Pusztaszer, Kistelek, Balástya és Szatymaz 5-ös úttól keletre eső közigazgatási területei., Kiskunhalas teljes közigazgatási területe, valamint Imrehegy, Soltvadkert és Kiskőrös közigazgatási területének egy része. | 11.5.2020 |
| Csengele, Kistelek, Ruzsa és Üllés települések közigazgatási területeinek a 46.3424 és 19.8024, a 46.5323 és 19.8675 a 46.30436 és 19.77187 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei. | 29.4.2020-7.5.2020 |
| Bács-kiskun megye: |
| Jánoshalma, Kelebia, Kunfehértó, és Tompa települések közigazgatási területeinek a 46.22671 és 19.58741valamint a 46.347100 és 19.402476 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei. | 3.5.2020-11.5.2020 |

Område

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF)

Bács-Kiskun és Csongrád megye:

Balástya, Bócsa, Bugac, Csólyospálos, Forráskút, Jászszentlászló, Kecskemét, Kiskunfélegyháza, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Nyárlőrinc, Soltvadkert, Szank és Tázlár települések közigazgatási területeinek a 46.440827és a 19.846995, a 46.438786 és a 19.850685, a 46.440443 és a 19.857895, a 46.423886 és a 19.854827, a 46.435119 és a 19.836480, a 46.558317 és 19.713448, a 46.694364 és 19.77329, a 46.44449 és 19.8483, 46.455321 és 19.852898, a 46.44159 és 19.84327, a 46.45030 és 19.84853, a 46.514537 és 19.65459, a 46.403611 és 19.834167, a 46.465556 és 19.808611, a 46.5448459 és 19.745837, a 46.38769 és 19.86654 , a 46.800833 és 19.857222, a 46.40299 és 19.87998, a 46.41549 és 19.84498, a 46.5692465 és 19.6932973, a 46.5606135 és 19.7108641, a 46.41096 és 19.83726, a 46.44957 és 19.87544, a 46.55800 és 19.79035, a 46.55800 és 19.79035, a 46.38741 és 19.86223, a 46.42564 és 19.86214, 46.41504 és 19.83675, a 46.44133 és 19.85725, a 46.40685 és 19.86369, a 46.47190 és 19.82798, a 46.38730 és 19.85161, a 46.45601 és 19.87579, a 46.45869 és 19.87283, a 46.860495 és 19.848759 a 46.603350 és 19.478592, a 46.49398 és 19.76918, a 46.411942 és 19.852744, a 46.423333 és 19.850278, a 46.4528606 és 19.79683053, a 46.41407 és 19.88379, a 46.45071735 és 19.8386126, a 46.45798081 és 19.86121049, a 46.40755246 és 19.85871844, a 46.65701 és 19.77743, a 46.6014 és 19.5428, 46.47455783 és 19.86788239, a 46.47019 és 19.83754, a 46.520509 és 19.651656, a 46.4776644 és 19.86554941, 46.581470 és 19.770906, a 46.46758 és 19.85086, a 46.41085 és 19.85558, a 46.3896296224 és 19.858905558, a 46.5253 és 19.7569, a 46.49169 és 19.68988, a 46.51590 és 19.64387, 46.4608579 és 19.8303092, a 46.48031 és 19.84032, a 46.386442 és 19.775899, a 46.50898 és 19.63934, a 46.50898 és 19.63934, a 46.46467 és 19.76302, a 46.46752 és 19.75170, a 46.53935 és 19.74915, a 46.46515 és 19.75375, a 46.46900 és 19.76215, a 46.41600 és 19.6807, a 46.40430 és 19.73591, a 46.5158453 és 19.6704565, a 46.434080 és 19.837544, a 46.49795 és 19.77742, a 46.49526 és 19.77629, a 46.606053 és 19.788634, a 46.61600 és 19.66512, a 46.47344 és 19.74689, a 46.60658 és 19.53464, a 46.518974 és 19.785285, a 46.493294 és 19.689126, a 46.682057 és 19.499820, a 46.682057 és 19.499820, a 46.494599 és 19.784372, a 46.536629 és 19.488942, a 46.46817 és 19.81632, a 46.48499 és 19.79693, a 46.34363 és a 19.88657 valamint a 46.38582 és 19.87797 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei.

3.5.2020-11.5.2020

Délről az 55-ös út, nyugatról az 53-as út és 54-es út, északról a 44-es út, keletről az 5-ös út által határolt terület, ,a 46.860495 és 19.848759, a 46.800833 és 19.857222, a 46.30436 és 19.77187, a 46.22671 és 19.58741, a 46.3471 és 19.402476, 46.682057 és 19.49982 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területek, Kiskunfélegyháza, Pálmonostora, Pusztaszer, Kistelek, Balástya és Szatymaz 5-ös úttól keletre eső közigazgatási területei., Kiskunhalas teljes közigazgatási területe, valamint Imrehegy, Soltvadkert és Kiskőrös közigazgatási területének egy része.

11.5.2020

Csengele, Kistelek, Ruzsa és Üllés települések közigazgatási területeinek a 46.3424 és 19.8024, a 46.5323 és 19.8675 a 46.30436 és 19.77187 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei.

29.4.2020-7.5.2020

Bács-kiskun megye:

Jánoshalma, Kelebia, Kunfehértó, és Tompa települések közigazgatási területeinek a 46.22671 és 19.58741valamint a 46.347100 és 19.402476 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei.

3.5.2020-11.5.2020

Medlemsstat: Polen

| Område | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- |
| W województwie dolnośląskim w mieście Wrocław: |
| — | osiedle Pawłowice; |

Område

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF)

W województwie dolnośląskim w mieście Wrocław:

—

osiedle Pawłowice;

| — | część osiedla Psie Pole - Zawidawie od zachodu ograniczona ul. Przedwiośnie, ul. Bora - Komorowskiego i ul. Gorlicką i od południa ograniczona ul. Kiełczowską. |
| --- | --- |

—

część osiedla Psie Pole - Zawidawie od zachodu ograniczona ul. Przedwiośnie, ul. Bora - Komorowskiego i ul. Gorlicką i od południa ograniczona ul. Kiełczowską.

6.4.2020

W województwie lubuskim w powiecie sulęcińskim i słubickim:

w powiecie sulęcińskim:

| 1. | w gminie Krzeszyce miejscowości: Krępiny, Marianki, Zaszczytowo, Studzionka, Dzierżązna, Malta, Czartów, Krasnołęg, Świętojańsko, Krzeszyce, Karkoszów, Przemysław, Rudna, |
| --- | --- |

1.

w gminie Krzeszyce miejscowości: Krępiny, Marianki, Zaszczytowo, Studzionka, Dzierżązna, Malta, Czartów, Krasnołęg, Świętojańsko, Krzeszyce, Karkoszów, Przemysław, Rudna,

| 2. | w gminie Sulęcin miejscowości: Trzebów, Drogomin, |
| --- | --- |

2.

w gminie Sulęcin miejscowości: Trzebów, Drogomin,

| 3. | w gminie Słońsk miejscowości: Ownice, Lemierzyce, Lemierzycko, Grodzisk, Chartów, Jamno, Budzigniew, Polne |
| --- | --- |

3.

w gminie Słońsk miejscowości: Ownice, Lemierzyce, Lemierzycko, Grodzisk, Chartów, Jamno, Budzigniew, Polne

w powiecie słubickim:

| | w gminie Ośno Lubuskie miejscowości: Radachów, Trześniów, Kochań. |
| --- | --- |

w gminie Ośno Lubuskie miejscowości: Radachów, Trześniów, Kochań.

26.4.2020

W województwie lubuskim w powiecie sulęcińskim:

w gminie Krzeszyce, miejscowość Muszkowo.

18.4.2020-26.4.2020

---