# Úradný vestník L 74/2020

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 74 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 6311. marca 2020 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 74

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 6311. marca 2020

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2020/389 z 31. októbra 2019, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013, pokiaľ ide o zoznam projektov spoločného záujmu pre Úniu | 1 |
| | * | Vykonávacie Nariadenie Komisie (EÚ) 2020/390 z 10. marca 2020, ktorým sa tristodvanástykrát mení nariadenie Rady (ES) č. 881/2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám a subjektom spojeným s organizáciami ISIL (Dá'iš) a al-Káida | 20 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2020/391 z 20. septembra 2019 o opatrení SA.34402 – 2015/C (ex 2015/NN) vykonanom Nemeckom pre podnik Hochschul-Informations-System GmbH
  [oznámené pod číslom C(2019) 6836]

   (
  1
  ) | 22 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2020/389 z 31. októbra 2019, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013, pokiaľ ide o zoznam projektov spoločného záujmu pre Úniu

1

*

Vykonávacie Nariadenie Komisie (EÚ) 2020/390 z 10. marca 2020, ktorým sa tristodvanástykrát mení nariadenie Rady (ES) č. 881/2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám a subjektom spojeným s organizáciami ISIL (Dá'iš) a al-Káida

20

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2020/391 z 20. septembra 2019 o opatrení SA.34402 – 2015/C (ex 2015/NN) vykonanom Nemeckom pre podnik Hochschul-Informations-System GmbH
  [oznámené pod číslom C(2019) 6836]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2019) 6836]

1

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 11.3.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 74/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 74/1

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2020/389

z 31. októbra 2019,

ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013, pokiaľ ide o zoznam projektov spoločného záujmu pre Úniu

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013 zo 17. apríla 2013 o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1364/2006/ES a menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 713/2009, (ES) č. 14/2009 a (ES) č. 715/2009 (1), a najmä na jeho článok 3 ods. 4,

keďže:

| (1) | Nariadením (EÚ) č. 347/2013 sa stanovuje rámec na identifikáciu, plánovanie a realizáciu projektov spoločného záujmu (ďalej len „PCI“), ktoré sú potrebné na realizáciu deviatich strategických geografických prioritných koridorov energetickej infraštruktúry v oblasti elektriny, plynu a ropy a troch prioritných oblastí energetickej infraštruktúry pre celú Úniu týkajúcich sa inteligentných sietí, elektrických diaľnic a sietí na prepravu oxidu uhličitého. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením (EÚ) č. 347/2013 sa stanovuje rámec na identifikáciu, plánovanie a realizáciu projektov spoločného záujmu (ďalej len „PCI“), ktoré sú potrebné na realizáciu deviatich strategických geografických prioritných koridorov energetickej infraštruktúry v oblasti elektriny, plynu a ropy a troch prioritných oblastí energetickej infraštruktúry pre celú Úniu týkajúcich sa inteligentných sietí, elektrických diaľnic a sietí na prepravu oxidu uhličitého.

| (2) | Komisia je splnomocnená stanoviť zoznam PCI pre Úniu (ďalej len „zoznam Únie“). |
| --- | --- |

(2)

Komisia je splnomocnená stanoviť zoznam PCI pre Úniu (ďalej len „zoznam Únie“).

| (3) | Zoznam PCI sa stanovuje každé dva roky, preto je potrebné ho nahradiť. |
| --- | --- |

(3)

Zoznam PCI sa stanovuje každé dva roky, preto je potrebné ho nahradiť.

| (4) | Projekty navrhnuté na zaradenie do zoznamu Únie posudzovali regionálne skupiny uvedené v článku 3 nariadenia (EÚ) č. 347/2013, ktoré potvrdili, že tieto projekty spĺňajú kritériá stanovené v článku 4 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(4)

Projekty navrhnuté na zaradenie do zoznamu Únie posudzovali regionálne skupiny uvedené v článku 3 nariadenia (EÚ) č. 347/2013, ktoré potvrdili, že tieto projekty spĺňajú kritériá stanovené v článku 4 uvedeného nariadenia.

| (5) | Návrhy regionálnych zoznamov PCI boli schválené regionálnymi skupinami na zasadnutiach na technickej úrovni. V nadväznosti na stanoviská Agentúry pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER) z 25. septembra 2019 týkajúce sa dôsledného uplatňovania hodnotiacich kritérií a analýzy nákladov a prínosov vo všetkých regiónoch boli regionálne zoznamy 4. októbra 2019 prijaté rozhodovacími orgánmi regionálnych skupín. V súlade s článkom 3 ods. 3 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 347/2013 boli pred prijatím regionálnych zoznamov všetky navrhované projekty schválené členskými štátmi, na ktorých územie sa projekty vzťahujú. |
| --- | --- |

(5)

Návrhy regionálnych zoznamov PCI boli schválené regionálnymi skupinami na zasadnutiach na technickej úrovni. V nadväznosti na stanoviská Agentúry pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER) z 25. septembra 2019 týkajúce sa dôsledného uplatňovania hodnotiacich kritérií a analýzy nákladov a prínosov vo všetkých regiónoch boli regionálne zoznamy 4. októbra 2019 prijaté rozhodovacími orgánmi regionálnych skupín. V súlade s článkom 3 ods. 3 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 347/2013 boli pred prijatím regionálnych zoznamov všetky navrhované projekty schválené členskými štátmi, na ktorých územie sa projekty vzťahujú.

| (6) | S organizáciami zastupujúcimi príslušné zainteresované strany vrátane výrobcov, prevádzkovateľov distribučných sústav, dodávateľov, spotrebiteľov a organizácií na ochranu životného prostredia sa uskutočnili konzultácie týkajúce sa projektov navrhnutých na zaradenie do zoznamu Únie. |
| --- | --- |

(6)

S organizáciami zastupujúcimi príslušné zainteresované strany vrátane výrobcov, prevádzkovateľov distribučných sústav, dodávateľov, spotrebiteľov a organizácií na ochranu životného prostredia sa uskutočnili konzultácie týkajúce sa projektov navrhnutých na zaradenie do zoznamu Únie.

| (7) | Projekty spoločného záujmu by mali byť uvedené podľa strategických priorít transeurópskej energetickej infraštruktúry v poradí stanovenom v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 347/2013. Projekty v zozname Únie by nemali byť nijako zoradené. |
| --- | --- |

(7)

Projekty spoločného záujmu by mali byť uvedené podľa strategických priorít transeurópskej energetickej infraštruktúry v poradí stanovenom v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 347/2013. Projekty v zozname Únie by nemali byť nijako zoradené.

| (8) | Projekty spoločného záujmu by sa mali uviesť buď ako samostatné PCI alebo v rámci zoskupenia niekoľkých PCI, ak sú vzájomne závislé alebo si (potenciálne) konkurujú. |
| --- | --- |

(8)

Projekty spoločného záujmu by sa mali uviesť buď ako samostatné PCI alebo v rámci zoskupenia niekoľkých PCI, ak sú vzájomne závislé alebo si (potenciálne) konkurujú.

| (9) | Zoznam Únie obsahuje projekty v rôznych fázach ich vývoja vrátane fázy pred určovaním uskutočniteľnosti, určovania uskutočniteľnosti, udeľovania povolení a výstavby. Pre PCI v ranom štádiu vývoja môžu byť potrebné štúdie na preukázanie technickej a ekonomickej životaschopnosti a dodržiavania právnych predpisov Únie vrátane právnych predpisov v oblasti životného prostredia. V tomto kontexte by sa mal dostatočne určiť a posúdiť potenciálny negatívny vplyv na životné prostredie a malo by sa mu dať vyhnúť alebo by sa mal dať zmierniť. |
| --- | --- |

(9)

Zoznam Únie obsahuje projekty v rôznych fázach ich vývoja vrátane fázy pred určovaním uskutočniteľnosti, určovania uskutočniteľnosti, udeľovania povolení a výstavby. Pre PCI v ranom štádiu vývoja môžu byť potrebné štúdie na preukázanie technickej a ekonomickej životaschopnosti a dodržiavania právnych predpisov Únie vrátane právnych predpisov v oblasti životného prostredia. V tomto kontexte by sa mal dostatočne určiť a posúdiť potenciálny negatívny vplyv na životné prostredie a malo by sa mu dať vyhnúť alebo by sa mal dať zmierniť.

| (10) | Zaradením projektov do zoznamu Únie nie sú dotknuté výsledky príslušných posudzovaní vplyvov na životné prostredie a povoľovacích postupov. Podľa článku 5 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 347/2013 môže byť projekt, ktorý nie je v súlade s právom Únie, zo zoznamu Únie vyradený. Realizácia PCI, ako aj ich súlad s príslušnými právnymi predpismi by sa mali monitorovať v súlade s článkom 5 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(10)

Zaradením projektov do zoznamu Únie nie sú dotknuté výsledky príslušných posudzovaní vplyvov na životné prostredie a povoľovacích postupov. Podľa článku 5 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 347/2013 môže byť projekt, ktorý nie je v súlade s právom Únie, zo zoznamu Únie vyradený. Realizácia PCI, ako aj ich súlad s príslušnými právnymi predpismi by sa mali monitorovať v súlade s článkom 5 uvedeného nariadenia.

| (11) | Nariadenie (EÚ) č. 347/2013 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(11)

Nariadenie (EÚ) č. 347/2013 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha VII k nariadeniu (EÚ) č. 347/2013 sa mení v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 31. októbra 2019

Za Komisiu

Predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 115, 25.4.2013, p. 39.

1

---

PRÍLOHA

Príloha VII k nariadeniu (EÚ) č. 347/2013 sa nahrádza takto:

„PRÍLOHA VII

ZOZNAM PROJEKTOV SPOLOČNÉHO ZÁUJMU PRE ÚNIU („ZOZNAM ÚNIE“)

uvedený v článku 3 ods. 4

A.   Zásady uplatňované pri zostavovaní zoznamu Únie

1.   Zoskupenia projektov spoločného záujmu („PCI“)

Niektoré projekty spoločného záujmu sú súčasťou zoskupenia z dôvodu ich vzájomnej závislosti alebo (potenciálne) konkurenčného charakteru. Zavedené sú tieto typy zoskupení projektov spoločného záujmu:

| a) | zoskupenie vzájomne závislých projektov spoločného záujmu sa definuje ako „zoskupenie X zahŕňajúce ďalej uvedené projekty spoločného záujmu:“. Takéto zoskupenie bolo vytvorené s cieľom identifikovať PCI, ktoré sú potrebné na riešenie rovnakých úzkych miest za hranicami štátov a na vytvorenie synergií v prípade spoločnej realizácie. V tomto prípade sa musia všetky PCI realizovať tak, aby bol zrejmý ich prínos pre celú Úniu; |
| --- | --- |

a)

zoskupenie vzájomne závislých projektov spoločného záujmu sa definuje ako „zoskupenie X zahŕňajúce ďalej uvedené projekty spoločného záujmu:“. Takéto zoskupenie bolo vytvorené s cieľom identifikovať PCI, ktoré sú potrebné na riešenie rovnakých úzkych miest za hranicami štátov a na vytvorenie synergií v prípade spoločnej realizácie. V tomto prípade sa musia všetky PCI realizovať tak, aby bol zrejmý ich prínos pre celú Úniu;

| b) | zoskupenie potenciálne konkurenčných projektov spoločného záujmu sa definuje ako „zoskupenie X zahŕňajúce jeden alebo viaceré z ďalej uvedených PCI:“. Takéto zoskupenie odráža neistotu týkajúcu sa rozsahu úzkych miest za hranicami štátov. V tomto prípade sa nemusia realizovať všetky projekty spoločného záujmu zahrnuté v zoskupení. O tom, či sa realizuje jeden, viaceré alebo všetky projekty, pri dodržaní potrebného plánovania, udelenia povolení a zákonného schválenia, rozhodne trh. Potreba projektov sa prehodnotí v rámci nasledujúceho postupu určovania PCI, a to aj so zreteľom na potrebné kapacity a |
| --- | --- |

b)

zoskupenie potenciálne konkurenčných projektov spoločného záujmu sa definuje ako „zoskupenie X zahŕňajúce jeden alebo viaceré z ďalej uvedených PCI:“. Takéto zoskupenie odráža neistotu týkajúcu sa rozsahu úzkych miest za hranicami štátov. V tomto prípade sa nemusia realizovať všetky projekty spoločného záujmu zahrnuté v zoskupení. O tom, či sa realizuje jeden, viaceré alebo všetky projekty, pri dodržaní potrebného plánovania, udelenia povolení a zákonného schválenia, rozhodne trh. Potreba projektov sa prehodnotí v rámci nasledujúceho postupu určovania PCI, a to aj so zreteľom na potrebné kapacity a

| c) | zoskupenie konkurenčných projektov spoločného záujmu sa definuje ako „zoskupenie X zahŕňajúce jeden z ďalej uvedených PCI:“. Takéto zoskupenie rieši rovnaké úzke miesto. Rozsah úzkych miest je však konkrétnejší než v prípade zoskupenia potenciálne konkurenčných PCI, a preto sa musí realizovať len jeden PCI. O tom, ktorý projekt sa musí zrealizovať, pri dodržaní potrebného plánovania, udelenia povolení a zákonného schválenia, rozhodne trh. Ak je to potrebné, potreba projektov sa prehodnotí v rámci nasledujúceho postupu určovania PCI. |
| --- | --- |

c)

zoskupenie konkurenčných projektov spoločného záujmu sa definuje ako „zoskupenie X zahŕňajúce jeden z ďalej uvedených PCI:“. Takéto zoskupenie rieši rovnaké úzke miesto. Rozsah úzkych miest je však konkrétnejší než v prípade zoskupenia potenciálne konkurenčných PCI, a preto sa musí realizovať len jeden PCI. O tom, ktorý projekt sa musí zrealizovať, pri dodržaní potrebného plánovania, udelenia povolení a zákonného schválenia, rozhodne trh. Ak je to potrebné, potreba projektov sa prehodnotí v rámci nasledujúceho postupu určovania PCI.

Na všetky projekty spoločného záujmu sa vzťahujú rovnaké práva a povinnosti stanovené v nariadení (EÚ) č. 347/2013.

2.   Uvádzanie napájacích staníc a kompresorových staníc

Napájacie stanice, „back-to-back“ konvertorové stanice v oblasti elektriny a kompresorové stanice v oblasti plynu sa považujú za časti projektov spoločného záujmu, ak sú geograficky umiestnené na prenosových/prepravných vedeniach. Napájacie stanice, „back-to-back“ konvertorové stanice a kompresorové stanice sa považujú za samostatné projekty spoločného záujmu a sú výslovne uvedené v zozname Únie, ak je ich geografické umiestnenie iné než na prenosových/prepravných vedeniach. Spadajú pod práva a povinnosti stanovené v nariadení (EÚ) č. 347/2013.

3.   Projekty, ktoré sa už nepovažujú za PCI a projekty, ktoré sa stali súčasťou iných PCI

| a) | Viacero projektov uvedených na zoznamoch Únie stanovených nariadením (EÚ) č. 1391/2013 a nariadením (EÚ) 2016/89 sa už nepovažuje za projekty spoločného záujmu z jedného alebo viacerých z týchto dôvodov:






  — | projekt už bol uvedený alebo sa do konca roka 2019 uvedie do prevádzky, a preto by nemal prospech z ustanovení nariadenia (EÚ) č. 347/2013, |
| --- | --- | --- |

a)

Viacero projektov uvedených na zoznamoch Únie stanovených nariadením (EÚ) č. 1391/2013 a nariadením (EÚ) 2016/89 sa už nepovažuje za projekty spoločného záujmu z jedného alebo viacerých z týchto dôvodov:

—

projekt už bol uvedený alebo sa do konca roka 2019 uvedie do prevádzky, a preto by nemal prospech z ustanovení nariadenia (EÚ) č. 347/2013,

| — | podľa nových údajov projekt nespĺňa všeobecné kritériá, |
| --- | --- |

—

podľa nových údajov projekt nespĺňa všeobecné kritériá,

| — | realizátor projekt opätovne nepredložil do výberového procesu pre tento zoznam Únie alebo |
| --- | --- |

—

realizátor projekt opätovne nepredložil do výberového procesu pre tento zoznam Únie alebo

| — | vo výberovom procese bol projekt na nižšej úrovni než iné kandidátske PCI. |
| --- | --- |

—

vo výberovom procese bol projekt na nižšej úrovni než iné kandidátske PCI.

Tieto projekty (okrem projektov, ktoré sú alebo majú byť uvedené do prevádzky ku koncu roka 2019) možno zvážiť na zaradenie do ďalšieho zoznamu Únie, ak pominú dôvody, pre ktoré neboli zaradené do súčasného zoznamu Únie.

Takéto projekty nie sú projektmi spoločného záujmu, ale uvádzajú sa z dôvodov transparentnosti a jednoznačnosti pod pôvodnými číslami PCI v časti C prílohy VII ako „
  Projekty, ktoré sa už nepovažujú za PCI
  “.

| b) | Okrem toho niektoré projekty zahrnuté v zoznamoch Únie stanovených nariadením (EÚ) č. 1391/2013 a nariadením (EÚ) 2016/89 sa v procese realizácie stali súčasťou iných (zoskupení) projektov spoločného záujmu.
  Takéto projekty sa už nepovažujú za samostatné projekty spoločného záujmu, ale uvádzajú sa z dôvodov transparentnosti a jednoznačnosti pod pôvodnými číslami PCI v časti C prílohy VII ako „
  Projekty, ktoré sú teraz integrálnou súčasťou iných PCI
  “. |
| --- | --- |

b)

Okrem toho niektoré projekty zahrnuté v zoznamoch Únie stanovených nariadením (EÚ) č. 1391/2013 a nariadením (EÚ) 2016/89 sa v procese realizácie stali súčasťou iných (zoskupení) projektov spoločného záujmu.

Takéto projekty sa už nepovažujú za samostatné projekty spoločného záujmu, ale uvádzajú sa z dôvodov transparentnosti a jednoznačnosti pod pôvodnými číslami PCI v časti C prílohy VII ako „
  Projekty, ktoré sú teraz integrálnou súčasťou iných PCI
  “.

4.   Vymedzenie pojmu „PCI s dvojitým označením ako elektrické diaľnice“

„PCI s dvojitým označením ako elektrické diaľnice“ sú projekty spoločného záujmu, ktoré patria k jednému z prioritných koridorov v oblasti elektriny a k prioritnej tematickej oblasti elektrických diaľnic.

B.   Zoznam projektov spoločného záujmu pre Úniu

1.   Prioritný koridor Morská prenosová a distribučná sústava v oblasti Severného mora („NSOG“)

| Č. | Vymedzenie |
| --- | --- |
| 1.3 | Zoskupenie Dánsko – Nemecko zahŕňajúce tieto PCI:






  1.3.1 | Prepojovacie vedenie medzi Endrupom (DK) a Klixbüllom (DE) |

Č.

Vymedzenie

1.3

Zoskupenie Dánsko – Nemecko zahŕňajúce tieto PCI:

1.3.1

Prepojovacie vedenie medzi Endrupom (DK) a Klixbüllom (DE)

1.6

Prepojovacie vedenie Francúzsko – Írsko spájajúce La Martyre (FR) a Great Island alebo Knockrahu (IE) [v súčasnosti známe ako „Prepojovacie vedenie Celtic“]

1.7

Zoskupenie Prepojovacie vedenia Francúzsko – Spojené kráľovstvo zahŕňajúce jeden alebo viaceré z týchto PCI:

| 1.7.1 | Prepojovacie vedenie medzi Cotentinom (FR) a okolím Exeteru (UK) [v súčasnosti známe ako „FAB“] |
| --- | --- |

1.7.1

Prepojovacie vedenie medzi Cotentinom (FR) a okolím Exeteru (UK) [v súčasnosti známe ako „FAB“]

| 1.7.3 | Prepojovacie vedenie medzi Coquelles (FR) a Folkestoneom (UK) [v súčasnosti známe ako „ElecLink“] |
| --- | --- |

1.7.3

Prepojovacie vedenie medzi Coquelles (FR) a Folkestoneom (UK) [v súčasnosti známe ako „ElecLink“]

| 1.7.5 | Prepojovacie vedenie medzi okolím mesta Dunkerque (FR) a okolím mesta Kingsnorth (UK) [v súčasnosti známe ako „Gridlink“] |
| --- | --- |

1.7.5

Prepojovacie vedenie medzi okolím mesta Dunkerque (FR) a okolím mesta Kingsnorth (UK) [v súčasnosti známe ako „Gridlink“]

1.8

Zoskupenie Nemecko – Nórsko [v súčasnosti známe ako „NordLink“]

| 1.8.1 | Prepojovacie vedenie medzi Wilsterom (DE) a Tonstadom (NO) |
| --- | --- |

1.8.1

Prepojovacie vedenie medzi Wilsterom (DE) a Tonstadom (NO)

1.9

| 1.9.1 | Prepojovacie vedenie Írsko – Spojené kráľovstvo medzi Wexfordom (IE) a Pembroke vo Walese (UK) [v súčasnosti známe ako „Greenlink“] |
| --- | --- |

1.9.1

Prepojovacie vedenie Írsko – Spojené kráľovstvo medzi Wexfordom (IE) a Pembroke vo Walese (UK) [v súčasnosti známe ako „Greenlink“]

1.10

Zoskupenie Prepojovacie vedenia Spojené kráľovstvo – Nórsko zahŕňajúce jeden alebo viaceré z týchto PCI:

| 1.10.1 | Prepojovacie vedenie spájajúce Blythe (UK) a Kvilldal (NO) [v súčasnosti známe ako „North Sea Link“] |
| --- | --- |

1.10.1

Prepojovacie vedenie spájajúce Blythe (UK) a Kvilldal (NO) [v súčasnosti známe ako „North Sea Link“]

| 1.10.2 | Prepojovacie vedenie spájajúce Peterhead (UK) a Simadalen (NO) [v súčasnosti známe ako „NorthConnect“] |
| --- | --- |

1.10.2

Prepojovacie vedenie spájajúce Peterhead (UK) a Simadalen (NO) [v súčasnosti známe ako „NorthConnect“]

1.12

Zoskupenie zariadení na uskladnenie elektriny v Spojenom kráľovstve zahŕňajúce jeden alebo viaceré z týchto PCI:

| 1.12.3 | Uskladňovanie energie stlačením vzduchu – Middlewich [v súčasnosti známe ako „CARES“] |
| --- | --- |

1.12.3

Uskladňovanie energie stlačením vzduchu – Middlewich [v súčasnosti známe ako „CARES“]

| 1.12.4 | Uskladňovanie v prečerpávacej vodnej elektrárni – Cruachan II |
| --- | --- |

1.12.4

Uskladňovanie v prečerpávacej vodnej elektrárni – Cruachan II

1.14

Prepojovacie vedenie medzi Revsingom (DK) a Bicker Fenom (UK) [v súčasnosti známe ako „Viking Link“]

1.15

Prepojovacie vedenie medzi oblasťou Antverp (BE) a okolím mesta Kemsley (UK) [v súčasnosti známe ako „Nautilus“]

1.16

Prepojovacie vedenie medzi Holandskom a Spojeným kráľovstvom

1.17

Uskladňovanie energie stlačením vzduchu – Zuidwending (NL)

1.18

Uskladnenie elektriny v príbrežnej prečerpávacej vodnej elektrárni v Belgicku [v súčasnosti známe ako „iLand“]

1.19

Jeden alebo viacero uzlov v Severnom mori s prepojovacími vedeniami do susediacich krajín na pobreží Severného mora (Dánsko, Holandsko, Nemecko) [v súčasnosti známe ako „North Sea Wind Power Hub“]

1.20

Prepojovacie vedenie medzi Nemeckom a Spojeným kráľovstvom [v súčasnosti známe ako „NeuConnect“]

2.   Prioritný koridor Severojužné elektrické prepojovacie vedenia v západnej Európe („NSI West Electricity“)

| Č. | Vymedzenie |
| --- | --- |
| 2.4 | Prepojovacie vedenie spájajúce Codrongianos (IT), Luccianu (Korzika, FR) a Suvereto (IT) [v súčasnosti známe ako „SACOI 3“] |
| 2.7 | Prepojovacie vedenie medzi Akvitánskom (FR) a Baskickom (ES) [v súčasnosti známe ako „Biscay Gulf“] |
| 2.9 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Osterath a Philippsburg (DE) na zvýšenie kapacity pri západných hraniciach [v súčasnosti známe ako „Ultranet“] |
| 2.10 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Brunsbüttel/Wilster a Grοβgartach/Bergrheinfeld-West (DE) na zvýšenie kapacity pri severných a južných hraniciach [v súčasnosti známe ako „Südlink“] |
| 2.13 | Zoskupenie Prepojovacie vedenia Írsko – Spojené kráľovstvo zahŕňajúce tieto PCI:






  2.13.1 | Prepojovacie vedenie medzi Woodlandom (IE) a Turleenanom (UK) [v súčasnosti známe ako „North-South interconnector“] |

Č.

Vymedzenie

2.4

Prepojovacie vedenie spájajúce Codrongianos (IT), Luccianu (Korzika, FR) a Suvereto (IT) [v súčasnosti známe ako „SACOI 3“]

2.7

Prepojovacie vedenie medzi Akvitánskom (FR) a Baskickom (ES) [v súčasnosti známe ako „Biscay Gulf“]

2.9

Vnútroštátne vedenie spájajúce Osterath a Philippsburg (DE) na zvýšenie kapacity pri západných hraniciach [v súčasnosti známe ako „Ultranet“]

2.10

Vnútroštátne vedenie spájajúce Brunsbüttel/Wilster a Grοβgartach/Bergrheinfeld-West (DE) na zvýšenie kapacity pri severných a južných hraniciach [v súčasnosti známe ako „Südlink“]

2.13

Zoskupenie Prepojovacie vedenia Írsko – Spojené kráľovstvo zahŕňajúce tieto PCI:

2.13.1

Prepojovacie vedenie medzi Woodlandom (IE) a Turleenanom (UK) [v súčasnosti známe ako „North-South interconnector“]

| 2.13.2 | Prepojovacie vedenie medzi Srananaghom (IE) a Turleenanom (UK) [v súčasnosti známe ako „RIDP1“] |
| --- | --- |

2.13.2

Prepojovacie vedenie medzi Srananaghom (IE) a Turleenanom (UK) [v súčasnosti známe ako „RIDP1“]

2.14

Prepojovacie vedenie spájajúce Thusis/Sils (CH) a Verderio Inferiore (IT) [v súčasnosti známe ako „Greenconnector“]

2.16

Zoskupenie vnútroštátnych vedení zahŕňajúce tieto PCI:

| 2.16.1 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Pedralvu a Sobrado (PT), pôvodne označené ako spojenie Pedralvy s Alfenou (PT) |
| --- | --- |

2.16.1

Vnútroštátne vedenie spájajúce Pedralvu a Sobrado (PT), pôvodne označené ako spojenie Pedralvy s Alfenou (PT)

| 2.16.3 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Vieiru do Minho, Ribeiru de Pena a Feiru (PT), pôvodne určené na spojenie Frades B, Ribeiry de Pena a Feiry (PT) |
| --- | --- |

2.16.3

Vnútroštátne vedenie spájajúce Vieiru do Minho, Ribeiru de Pena a Feiru (PT), pôvodne určené na spojenie Frades B, Ribeiry de Pena a Feiry (PT)

2.17

Prepojovacie vedenie Portugalsko – Španielsko medzi mestami Beariz – Fontefría (ES), Fontefría (ES) – Ponte de Lima (PT) (pôvodne Vila Fria – Viana do Castelo) a Ponte de Lima – Vila Nova de Famalicão (PT) (pôvodne Vila do Conde) (PT) vrátane napájacích staníc v Bearize (ES), Fontefríi (ES) a Ponte de Lima (PT)

2.18

Zvýšenie kapacity skladovania elektriny v prečerpávacích vodných elektrárňach – Kaunertal, Tirolsko (AT)

2.23

Vnútroštátne vedenia na belgickej severnej hranici medzi Zandvlietom a Lillo-Liefkenshoekom (BE) a medzi Liefkenshoekom a Mercatorom vrátane transformačnej stanice v Lillo (BE) [v súčasnosti známe ako „BRABO II + III“]

2.27

| 2.27.1 | Prepojovacie vedenie medzi Aragónskom (ES) a Atlantickými Pyrenejami (FR) [v súčasnosti známe ako „Pyrenean crossing 2“] |
| --- | --- |

2.27.1

Prepojovacie vedenie medzi Aragónskom (ES) a Atlantickými Pyrenejami (FR) [v súčasnosti známe ako „Pyrenean crossing 2“]

| 2.27.2 | Prepojovacie vedenie medzi Navarrou (ES) a Landes (FR) [v súčasnosti známe ako „Pyrenean crossing 1“] |
| --- | --- |

2.27.2

Prepojovacie vedenie medzi Navarrou (ES) a Landes (FR) [v súčasnosti známe ako „Pyrenean crossing 1“]

2.28

| 2.28.2 | Uskladňovanie v prečerpávacej vodnej elektrárni – Navaleo (ES) |
| --- | --- |

2.28.2

Uskladňovanie v prečerpávacej vodnej elektrárni – Navaleo (ES)

| 2.28.3 | Uskladňovanie v prečerpávacej vodnej elektrárni – Girones a Raïmats (ES) |
| --- | --- |

2.28.3

Uskladňovanie v prečerpávacej vodnej elektrárni – Girones a Raïmats (ES)

| 2.28.4 | Uskladňovanie elektriny v prečerpávacej vodnej elektrárni Cúa (ES) |
| --- | --- |

2.28.4

Uskladňovanie elektriny v prečerpávacej vodnej elektrárni Cúa (ES)

2.29

Vodná elektráreň Silvermines (IE)

2.30

Uskladňovanie elektriny v prečerpávacej vodnej elektrárni Riedl (DE)

3.   Prioritný koridor Severojužné elektrické prepojovacie vedenia v strednej, východnej a južnej Európe („NSI East Electricity“)

| Č. | Vymedzenie |
| --- | --- |
| 3.1 | Zoskupenie Rakúsko – Nemecko zahŕňajúce tieto PCI:






  3.1.1 | Prepojovacie vedenie medzi mestami St. Peter (AT) a Isar (DE) |

Č.

Vymedzenie

3.1

Zoskupenie Rakúsko – Nemecko zahŕňajúce tieto PCI:

3.1.1

Prepojovacie vedenie medzi mestami St. Peter (AT) a Isar (DE)

| 3.1.2 | Vnútroštátne vedenie spájajúce St. Peter a Tauern (AT) |
| --- | --- |

3.1.2

Vnútroštátne vedenie spájajúce St. Peter a Tauern (AT)

| 3.1.4 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Západné Tirolsko a Zell-Ziller (AT) |
| --- | --- |

3.1.4

Vnútroštátne vedenie spájajúce Západné Tirolsko a Zell-Ziller (AT)

3.4

Prepojovacie vedenie medzi Wurmlachom (AT) a Somplagom (IT)

3.7

Zoskupenie Bulharsko – Grécko medzi Maricou Východ 1 a N. Santou a potrebné posilnenie vnútroštátnych vedení v Bulharsku zahŕňajúce tieto PCI:

| 3.7.1 | Prepojovacie vedenie medzi Maricou Východ 1 (BG) a N. Santou (EL) |
| --- | --- |

3.7.1

Prepojovacie vedenie medzi Maricou Východ 1 (BG) a N. Santou (EL)

| 3.7.2 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Maricu Východ 1 a Plovdiv (BG) |
| --- | --- |

3.7.2

Vnútroštátne vedenie spájajúce Maricu Východ 1 a Plovdiv (BG)

| 3.7.3 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Maricu Východ 1 a Maricu Východ 3 (BG) |
| --- | --- |

3.7.3

Vnútroštátne vedenie spájajúce Maricu Východ 1 a Maricu Východ 3 (BG)

| 3.7.4 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Maricu Východ 1 a Burgas (BG) |
| --- | --- |

3.7.4

Vnútroštátne vedenie spájajúce Maricu Východ 1 a Burgas (BG)

3.8

Zoskupenie Bulharsko – Rumunsko, zvýšenie kapacity [v súčasnosti známe ako „Black Sea Corridor“] zahŕňajúce tieto PCI:

| 3.8.1 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Dobrudžu a Burgas (BG) |
| --- | --- |

3.8.1

Vnútroštátne vedenie spájajúce Dobrudžu a Burgas (BG)

| 3.8.4 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Cernavodu a Stalpu (RO) |
| --- | --- |

3.8.4

Vnútroštátne vedenie spájajúce Cernavodu a Stalpu (RO)

| 3.8.5 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Gutinas a Smardan (RO) |
| --- | --- |

3.8.5

Vnútroštátne vedenie spájajúce Gutinas a Smardan (RO)

3.9

| 3.9.1 | Prepojovacie vedenie medzi Žerjavencom (HR)/Hévízom (HU) a Cirkovcami (SI) |
| --- | --- |

3.9.1

Prepojovacie vedenie medzi Žerjavencom (HR)/Hévízom (HU) a Cirkovcami (SI)

3.10

Zoskupenie Izrael – Cyprus – Grécko [v súčasnosti známe ako „EUROASIA Interconnector“] zahŕňajúce tieto PCI:

| 3.10.1 | Prepojovacie vedenie medzi Haderou (IL) a Kofinou (CY) |
| --- | --- |

3.10.1

Prepojovacie vedenie medzi Haderou (IL) a Kofinou (CY)

| 3.10.2 | Prepojovacie vedenie medzi Kofinou (CY) a Korakiou, Kréta (EL) |
| --- | --- |

3.10.2

Prepojovacie vedenie medzi Kofinou (CY) a Korakiou, Kréta (EL)

3.11

Zoskupenie vnútroštátnych vedení v Česku zahŕňajúce tieto PCI:

| 3.11.1 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Vernerov a Vítkov (CZ) |
| --- | --- |

3.11.1

Vnútroštátne vedenie spájajúce Vernerov a Vítkov (CZ)

| 3.11.2 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Vítkov a Přeštice (CZ) |
| --- | --- |

3.11.2

Vnútroštátne vedenie spájajúce Vítkov a Přeštice (CZ)

| 3.11.3 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Přeštice a Kočín (CZ) |
| --- | --- |

3.11.3

Vnútroštátne vedenie spájajúce Přeštice a Kočín (CZ)

| 3.11.4 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Kočín a Mírovku (CZ) |
| --- | --- |

3.11.4

Vnútroštátne vedenie spájajúce Kočín a Mírovku (CZ)

| 3.11.5 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Mírovku a vedenie V413 (CZ) |
| --- | --- |

3.11.5

Vnútroštátne vedenie spájajúce Mírovku a vedenie V413 (CZ)

3.12

Vnútroštátne vedenie v Nemecku spájajúce Wolmirstedt a Isarto na zvýšenie vnútornej severojužnej prenosovej kapacity [v súčasnosti známe ako „SüdOstLink“]

3.14

Posilnenie vnútroštátnych vedení v Poľsku [v rámci zoskupenia v súčasnosti známeho ako „GerPol Power Bridge“] vrátane týchto PCI:

| 3.14.2 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Krajnik a Baczynu (PL) |
| --- | --- |

3.14.2

Vnútroštátne vedenie spájajúce Krajnik a Baczynu (PL)

| 3.14.3 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Mikułowu a Świebodzice (PL) |
| --- | --- |

3.14.3

Vnútroštátne vedenie spájajúce Mikułowu a Świebodzice (PL)

| 3.14.4 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Baczynu a Plewiska (PL) |
| --- | --- |

3.14.4

Vnútroštátne vedenie spájajúce Baczynu a Plewiska (PL)

3.16

| 3.16.1 | Prepojovacie vedenie Maďarsko – Slovensko medzi Gabčíkovom (SK) a Gönyű (HU) a Veľkým Ďurom (SK) |
| --- | --- |

3.16.1

Prepojovacie vedenie Maďarsko – Slovensko medzi Gabčíkovom (SK) a Gönyű (HU) a Veľkým Ďurom (SK)

3.17

Prepojovacie vedenie Maďarsko – Slovensko medzi Sajóvánkou (HU) a Rimavskou Sobotou (SK)

3.21

Prepojovacie vedenie medzi Salgaredou (IT) a Divačou – región Beričevo (SI)

3.22

Zoskupenie Rumunsko – Srbsko [v súčasnosti známe ako „Mid Continental East Corridor“] zahŕňajúce tieto PCI:

| 3.22.1 | Prepojovacie vedenie medzi Resitou (RO) a Pančevom (RS) |
| --- | --- |

3.22.1

Prepojovacie vedenie medzi Resitou (RO) a Pančevom (RS)

| 3.22.2 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Portile de Fier a Resitu (RO) |
| --- | --- |

3.22.2

Vnútroštátne vedenie spájajúce Portile de Fier a Resitu (RO)

| 3.22.3 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Resitu a Temešvár/Sacalaz (RO) |
| --- | --- |

3.22.3

Vnútroštátne vedenie spájajúce Resitu a Temešvár/Sacalaz (RO)

| 3.22.4 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Arad a Temešvár/Sacalaz (RO) |
| --- | --- |

3.22.4

Vnútroštátne vedenie spájajúce Arad a Temešvár/Sacalaz (RO)

3.23

Uskladňovanie v prečerpávacej vodnej elektrárni Jadenica (BG)

3.24

Uskladňovanie v prečerpávacej vodnej elektrárni Amfilochia (EL)

3.27

Prepojovacie vedenie spájajúce Sicíliu (IT) a Tunisko (TU) [v súčasnosti známe ako „ELMED“]

4.   Prioritný koridor Plán prepojenia baltského trhu s energiou („BEMIP Electricity“)

| Č. | Vymedzenie |
| --- | --- |
| 4.2 | Zoskupenie Estónsko – Lotyšsko medzi Kilingi-Nõmme a Rigou [v súčasnosti známe ako „Third interconnection“] zahŕňajúce tieto PCI:






  4.2.1 | Prepojovacie vedenie medzi Kilingi-Nõmme (EE) a transformačnou stanicou CHP2 v Rige (LV) |

Č.

Vymedzenie

4.2

Zoskupenie Estónsko – Lotyšsko medzi Kilingi-Nõmme a Rigou [v súčasnosti známe ako „Third interconnection“] zahŕňajúce tieto PCI:

4.2.1

Prepojovacie vedenie medzi Kilingi-Nõmme (EE) a transformačnou stanicou CHP2 v Rige (LV)

| 4.2.2 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Harku a Sindi (EE) |
| --- | --- |

4.2.2

Vnútroštátne vedenie spájajúce Harku a Sindi (EE)

| 4.2.3 | Vnútroštátne vedenie spájajúce stanicu CHP2 v Rige so stanicou HPP v Rige (LV) |
| --- | --- |

4.2.3

Vnútroštátne vedenie spájajúce stanicu CHP2 v Rige so stanicou HPP v Rige (LV)

4.4

| 4.4.2 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Ekhyddan a Nybro/Hemsjö (SE) |
| --- | --- |

4.4.2

Vnútroštátne vedenie spájajúce Ekhyddan a Nybro/Hemsjö (SE)

4.5

| 4.5.2 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Stanisławów a Ostrołęku (PL) |
| --- | --- |

4.5.2

Vnútroštátne vedenie spájajúce Stanisławów a Ostrołęku (PL)

4.6

Uskladňovanie v prečerpávacích vodných elektrárňach v Estónsku

4.7

Zvýšenie kapacity skladovania elektriny v prečerpávacích vodných elektrárňach – Kruonis (LT)

4.8

Integrácia a synchronizácia elektrizačnej sústavy pobaltských štátov s európskymi sieťami vrátane týchto PCI:

| 4.8.1 | Prepojovacie vedenie medzi Tartu (EE) a Valmierou (LV) |
| --- | --- |

4.8.1

Prepojovacie vedenie medzi Tartu (EE) a Valmierou (LV)

| 4.8.2 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Balti a Tartu (EE) |
| --- | --- |

4.8.2

Vnútroštátne vedenie spájajúce Balti a Tartu (EE)

| 4.8.3 | Prepojovacie vedenie medzi Tsirguliinou (EE) a Valmierou (LV) |
| --- | --- |

4.8.3

Prepojovacie vedenie medzi Tsirguliinou (EE) a Valmierou (LV)

| 4.8.4 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Viru a Tsirguliinu (EE) |
| --- | --- |

4.8.4

Vnútroštátne vedenie spájajúce Viru a Tsirguliinu (EE)

| 4.8.7 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Paide a Sindi (EE) |
| --- | --- |

4.8.7

Vnútroštátne vedenie spájajúce Paide a Sindi (EE)

| 4.8.8 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Vilnius a Neris (LT) |
| --- | --- |

4.8.8

Vnútroštátne vedenie spájajúce Vilnius a Neris (LT)

| 4.8.9 | Ďalšie infraštruktúrne aspekty zavedenia synchronizácie sústavy pobaltských štátov so sieťou kontinentálnej Európy |
| --- | --- |

4.8.9

Ďalšie infraštruktúrne aspekty zavedenia synchronizácie sústavy pobaltských štátov so sieťou kontinentálnej Európy

| 4.8.10 | Prepojovacie vedenie medzi Litvou a Poľskom [v súčasnosti známe ako „Harmony Link“] |
| --- | --- |

4.8.10

Prepojovacie vedenie medzi Litvou a Poľskom [v súčasnosti známe ako „Harmony Link“]

| 4.8.11 | Modernizácia transformačnej stanice Alytus (LT) |
| --- | --- |

4.8.11

Modernizácia transformačnej stanice Alytus (LT)

| 4.8.12 | Projekty rekonštrukcie v severovýchodnej Litve (LT) |
| --- | --- |

4.8.12

Projekty rekonštrukcie v severovýchodnej Litve (LT)

| 4.8.13 | Nová transformačná stanica 330kV Mūša (LT) |
| --- | --- |

4.8.13

Nová transformačná stanica 330kV Mūša (LT)

| 4.8.14 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Bitenai a KHAE (LT) |
| --- | --- |

4.8.14

Vnútroštátne vedenie spájajúce Bitenai a KHAE (LT)

| 4.8.15 | Nová transformačná stanica 330kV Darbėnai (LT) |
| --- | --- |

4.8.15

Nová transformačná stanica 330kV Darbėnai (LT)

| 4.8.16 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Darbenai a Bitenai (LT) |
| --- | --- |

4.8.16

Vnútroštátne vedenie spájajúce Darbenai a Bitenai (LT)

| 4.8.17 | Vnútroštátne vedenie spájajúce LE a Vilnius (LT) |
| --- | --- |

4.8.17

Vnútroštátne vedenie spájajúce LE a Vilnius (LT)

| 4.8.18 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Dunowo a Żydowo Kierzkowo (PL) |
| --- | --- |

4.8.18

Vnútroštátne vedenie spájajúce Dunowo a Żydowo Kierzkowo (PL)

| 4.8.19 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Piłu Krzewina a Żydowo Kierzkowo (PL) |
| --- | --- |

4.8.19

Vnútroštátne vedenie spájajúce Piłu Krzewina a Żydowo Kierzkowo (PL)

| 4.8.20 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Krajnik a Morzyczyn (PL) |
| --- | --- |

4.8.20

Vnútroštátne vedenie spájajúce Krajnik a Morzyczyn (PL)

| 4.8.21 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Morzyczyn-Dunowo-Słupsk-Żarnowiec (PL) |
| --- | --- |

4.8.21

Vnútroštátne vedenie spájajúce Morzyczyn-Dunowo-Słupsk-Żarnowiec (PL)

| 4.8.22 | Vnútroštátne vedenie spájajúce Żarnowiec-Gdańsk/Gdańsk Przyjaźń-Gdańsk Błonia (PL) |
| --- | --- |

4.8.22

Vnútroštátne vedenie spájajúce Żarnowiec-Gdańsk/Gdańsk Przyjaźń-Gdańsk Błonia (PL)

| 4.8.23 | Synchrónne kondenzátory poskytujúce zotrvačnosť, napäťovú a frekvenčnú stabilitu a skratový výkon v Litve, Lotyšsku a Estónsku |
| --- | --- |

4.8.23

Synchrónne kondenzátory poskytujúce zotrvačnosť, napäťovú a frekvenčnú stabilitu a skratový výkon v Litve, Lotyšsku a Estónsku

4.10

Zoskupenie Fínsko – Švédsko [v súčasnosti známe ako „Third interconnection Finland – Sweden“] vrátane týchto PCI:

| 4.10.1 | Prepojovacie vedenie medzi severným Fínskom a severným Švédskom |
| --- | --- |

4.10.1

Prepojovacie vedenie medzi severným Fínskom a severným Švédskom

| 4.10.2 | Vnútroštátne vedenie spájajúce mestá Keminmaa a Pyhänselkä (FI) |
| --- | --- |

4.10.2

Vnútroštátne vedenie spájajúce mestá Keminmaa a Pyhänselkä (FI)

5.   Prioritný koridor Severojužné prepojenia plynovodov v západnej Európe („NSI West Gas“)

| Č. | Vymedzenie |
| --- | --- |
| 5.3 | Terminál LNG a pripojovací plynovod Shannon (IE) |
| 5.19 | Pripojenie Malty do európskej plynárenskej siete – plynovodné prepojenie s Talianskom v Gele |
| 5.21 | Úprava plynu s nízkou výhrevnosťou na vysokú výhrevnosť vo Francúzsku a v Belgicku |

Č.

Vymedzenie

5.3

Terminál LNG a pripojovací plynovod Shannon (IE)

5.19

Pripojenie Malty do európskej plynárenskej siete – plynovodné prepojenie s Talianskom v Gele

5.21

Úprava plynu s nízkou výhrevnosťou na vysokú výhrevnosť vo Francúzsku a v Belgicku

6.   Prioritný koridor Severojužné prepojenia plynovodov v stredovýchodnej a juhovýchodnej Európe („NSI East Gas“)

| Č. | Vymedzenie |
| --- | --- |
| 6.2 | Prepojovacie vedenia medzi Poľskom, Slovenskom a Maďarskom a súvisiace vnútroštátne posilnenia zahŕňajúce jeden z týchto PCI:






  6.2.1 | Prepojovacie vedenie Poľsko – Slovensko |

Č.

Vymedzenie

6.2

Prepojovacie vedenia medzi Poľskom, Slovenskom a Maďarskom a súvisiace vnútroštátne posilnenia zahŕňajúce jeden z týchto PCI:

6.2.1

Prepojovacie vedenie Poľsko – Slovensko

| 6.2.2 | Severojužný plynovodný koridor vo východnom Poľsku |
| --- | --- |

6.2.2

Severojužný plynovodný koridor vo východnom Poľsku

a

| 6.2.13 | Rozvoj a zvýšenie prepravnej kapacity prepojovacieho vedenia medzi Slovenskom a Maďarskom |
| --- | --- |

6.2.13

Rozvoj a zvýšenie prepravnej kapacity prepojovacieho vedenia medzi Slovenskom a Maďarskom

6.5

Zoskupenie LNG terminál na Krku a spojovacie a evakuačné plynovody do Maďarska a za jeho hranice zahŕňajúce tieto PCI:

| 6.5.1 | Rozvoj terminálu LNG na ostrove Krk (HR) s kapacitou do 2,6 mld. m3 ročne – fáza I a pripojovacie vedenie Omišalj – Zlobin (HR) |
| --- | --- |

6.5.1

Rozvoj terminálu LNG na ostrove Krk (HR) s kapacitou do 2,6 mld. m3 ročne – fáza I a pripojovacie vedenie Omišalj – Zlobin (HR)

| 6.5.5 | „Kompresorová stanica 1“ na chorvátskej plynovodnej prepravnej sieti |
| --- | --- |

6.5.5

„Kompresorová stanica 1“ na chorvátskej plynovodnej prepravnej sieti

6.8

Zoskupenie projektov rozvoja a posilnenia infraštruktúry ako predpoklad vybudovania balkánskeho plynárenského uzla vrátane týchto PCI:

| 6.8.1 | Prepojovacie vedenie Grécko – Bulharsko [v súčasnosti známe ako „IGB“] medzi Komotini (EL) a Starou Zagorou (BG) a kompresorová stanica v Kipi (EL) |
| --- | --- |

6.8.1

Prepojovacie vedenie Grécko – Bulharsko [v súčasnosti známe ako „IGB“] medzi Komotini (EL) a Starou Zagorou (BG) a kompresorová stanica v Kipi (EL)

| 6.8.2 | Renovácia, modernizácia a rozšírenie bulharskej prepravnej siete |
| --- | --- |

6.8.2

Renovácia, modernizácia a rozšírenie bulharskej prepravnej siete

| 6.8.3 | Prepojovací plynovod medzi Bulharskom a Srbskom [v súčasnosti známy ako „IBS“] (položka 6.10 v 3. zozname PCI) |
| --- | --- |

6.8.3

Prepojovací plynovod medzi Bulharskom a Srbskom [v súčasnosti známy ako „IBS“] (položka 6.10 v 3. zozname PCI)

6.9

| 6.9.1 | Terminál LNG v severnom Grécku |
| --- | --- |

6.9.1

Terminál LNG v severnom Grécku

6.20

Zoskupenie Zvýšenie kapacity zásobníkov v juhovýchodnej Európe zahŕňajúce jeden alebo viaceré z týchto PCI:

| 6.20.2 | Rozšírenie podzemného zásobníka zemného plynu (PZZP) Chiren (BG) |
| --- | --- |

6.20.2

Rozšírenie podzemného zásobníka zemného plynu (PZZP) Chiren (BG)

| 6.20.3 | PZZP a meracia a regulačná stanica Kavala juh (EL) |
| --- | --- |

6.20.3

PZZP a meracia a regulačná stanica Kavala juh (EL)

a jeden z týchto PCI:

| 6.20.4 | Sklad v Depomurese v Rumunsku |
| --- | --- |

6.20.4

Sklad v Depomurese v Rumunsku

| 6.20.6 | Podzemný zásobník zemného plynu Sarmasel v Rumunsku |
| --- | --- |

6.20.6

Podzemný zásobník zemného plynu Sarmasel v Rumunsku

6.23

Prepojovacie vedenie Maďarsko – Slovinsko – Taliansko [Nagykanizsa (HU) – Tornyiszentmiklós (HU) – Lendava (SI) – Kidričevo (SI) – Ajdovščina (SI) – Šempeter (SI) – Gorizia (IT)]

6.24

Zoskupenie Postupné zvyšovanie kapacity na obojsmernom prepravnom koridore (Bulharsko) – Rumunsko – Maďarsko – (Rakúsko) (v súčasnosti známe ako „ROHUAT/BRUA“) na dosiahnutie prepravnej kapacity prepojovacieho plynovodu medzi Rumunskom a Maďarskom v objeme 1,75 mld. m3 ročne v prvej fáze a 4,4 mld. m3 ročne v druhej fáze vrátane nových zdrojov z Čierneho mora v druhej fáze:

| 6.24.1 | ROHU(AT)/BRUA – prvá fáza vrátane:






  — | rozvoja prepravnej kapacity v Rumunsku od Podișora po Recas vrátane nového plynovodu, meracej stanice a troch nových kompresorových staníc: Podisor, Bibesti a Jupa |
| --- | --- | --- |

6.24.1

ROHU(AT)/BRUA – prvá fáza vrátane:

—

rozvoja prepravnej kapacity v Rumunsku od Podișora po Recas vrátane nového plynovodu, meracej stanice a troch nových kompresorových staníc: Podisor, Bibesti a Jupa

| 6.24.4 | ROHU(AT)/BRUA – druhá fáza vrátane:






  — | kompresorovej stanice Városföld (HU) |
| --- | --- | --- |

6.24.4

ROHU(AT)/BRUA – druhá fáza vrátane:

—

kompresorovej stanice Városföld (HU)

| — | posilnenia prepravnej kapacity v Rumunsku od Recas po Horia smerom na Maďarsko na 4,4 mld. m3 ročne a rozšírenie kompresorových staníc Podisor, Bibesti a Jupa |
| --- | --- |

—

posilnenia prepravnej kapacity v Rumunsku od Recas po Horia smerom na Maďarsko na 4,4 mld. m3 ročne a rozšírenie kompresorových staníc Podisor, Bibesti a Jupa

| — | plynovodu Čiernomorské pobrežie — Podișor (RO) na prevzatie čiernomorského plynu |
| --- | --- |

—

plynovodu Čiernomorské pobrežie — Podișor (RO) na prevzatie čiernomorského plynu

| — | spätného toku Rumunsko – Maďarsko: druhá etapa maďarského úseku – kompresorová stanica Csanádpalota (HU) |
| --- | --- |

—

spätného toku Rumunsko – Maďarsko: druhá etapa maďarského úseku – kompresorová stanica Csanádpalota (HU)

6.26

| 6.26.1 | Zoskupenie Chorvátsko – Slovinsko – Rakúsko pri Rogatci vrátane:






  — | prepojovacieho vedenia Chorvátsko – Slovinsko (Lučko – Zabok – Rogatec) |
| --- | --- | --- |

6.26.1

Zoskupenie Chorvátsko – Slovinsko – Rakúsko pri Rogatci vrátane:

—

prepojovacieho vedenia Chorvátsko – Slovinsko (Lučko – Zabok – Rogatec)

| — | kompresorovej stanice Kidričevo, 2. fáza modernizácie (SI) |
| --- | --- |

—

kompresorovej stanice Kidričevo, 2. fáza modernizácie (SI)

| — | kompresorových staníc 2 a 3 na chorvátskej plynovodnej prepravnej sieti |
| --- | --- |

—

kompresorových staníc 2 a 3 na chorvátskej plynovodnej prepravnej sieti

| — | GCA 2015/08: vstup/výstup Murfeld (AT) |
| --- | --- |

—

GCA 2015/08: vstup/výstup Murfeld (AT)

| — | modernizácie prepojovacieho vedenia Murfeld/Ceršak (AT – SI) |
| --- | --- |

—

modernizácie prepojovacieho vedenia Murfeld/Ceršak (AT – SI)

| — | modernizácie prepojovacieho vedenia Rogatec |
| --- | --- |

—

modernizácie prepojovacieho vedenia Rogatec

6.27

LNG Gdańsk (PL)

7.   Prioritný koridor Južný koridor plynu („SGC“)

| Č. | Vymedzenie |
| --- | --- |
| 7.1 | Zoskupenie PCI Integrovaná, dedikovaná a škálovateľná dopravná infraštruktúra a súvisiace vybavenie na prepravu minimálne 10 mld. m3 zemného plynu ročne z nových zdrojov v Kaspickom regióne cez Azerbajdžan, Gruzínsko a Turecko a napokon na trhy EÚ v Grécku a Taliansku zahŕňajúce tieto PCI:






  7.1.1 | Plynovod do EÚ z Turkménska a Azerbajdžanu cez Gruzínsko a Turecko [v súčasnosti známy ako kombinácia „Trans-Caspian Gas Pipeline“ (TCP) a „South-Caucasus Pipeline FutureExpansion“ (SCPFX)] |

Č.

Vymedzenie

7.1

Zoskupenie PCI Integrovaná, dedikovaná a škálovateľná dopravná infraštruktúra a súvisiace vybavenie na prepravu minimálne 10 mld. m3 zemného plynu ročne z nových zdrojov v Kaspickom regióne cez Azerbajdžan, Gruzínsko a Turecko a napokon na trhy EÚ v Grécku a Taliansku zahŕňajúce tieto PCI:

7.1.1

Plynovod do EÚ z Turkménska a Azerbajdžanu cez Gruzínsko a Turecko [v súčasnosti známy ako kombinácia „Trans-Caspian Gas Pipeline“ (TCP) a „South-Caucasus Pipeline FutureExpansion“ (SCPFX)]

| 7.1.3 | Plynovod z Grécka do Talianska cez Albánsko a Jadranské more [v súčasnosti známy ako „Trans-Adriatic Pipeline“ (TAP)] vrátane meracej a regulačnej stanice a kompresorovej stanice Nea Messimvria, ako aj prepojovacieho plynovody TAP. |
| --- | --- |

7.1.3

Plynovod z Grécka do Talianska cez Albánsko a Jadranské more [v súčasnosti známy ako „Trans-Adriatic Pipeline“ (TAP)] vrátane meracej a regulačnej stanice a kompresorovej stanice Nea Messimvria, ako aj prepojovacieho plynovody TAP.

7.3

Zoskupenie Infraštrukturálne PCI na prepravu nových rezerv plynu od východného Stredozemného mora vrátane:

| 7.3.1 | Plynovodu na prepravu zásob plynu z východného Stredozemného mora na grécku pevninu cez Krétu [v súčasnosti známeho ako „EastMed Pipeline“] s meracou a regulačnou stanicou Megalopoli |
| --- | --- |

7.3.1

Plynovodu na prepravu zásob plynu z východného Stredozemného mora na grécku pevninu cez Krétu [v súčasnosti známeho ako „EastMed Pipeline“] s meracou a regulačnou stanicou Megalopoli

a v závislosti od toho týchto PCI:

| 7.3.3 | Podmorský plynovod spájajúci Grécko a Taliansko [v súčasnosti známy ako „Poseidon Pipeline“] |
| --- | --- |

7.3.3

Podmorský plynovod spájajúci Grécko a Taliansko [v súčasnosti známy ako „Poseidon Pipeline“]

| 7.3.4 | Posilnenie vnútroštátnych prepravných kapacít v Taliansku vrátane posilnenia južno-severných vnútroštátnych prepravných kapacít [v súčasnosti známych ako „Adriatica Line“] a posilnenia vnútroštátnych prepravných kapacít v regióne Apúlia [plynovod Matagiola – Massafra] |
| --- | --- |

7.3.4

Posilnenie vnútroštátnych prepravných kapacít v Taliansku vrátane posilnenia južno-severných vnútroštátnych prepravných kapacít [v súčasnosti známych ako „Adriatica Line“] a posilnenia vnútroštátnych prepravných kapacít v regióne Apúlia [plynovod Matagiola – Massafra]

7.5

Rozvoj plynárenskej infraštruktúry na Cypre [v súčasnosti známy ako „Cyprus Gas2EU“]

8.   Prioritný koridor Plán prepojenia baltského energetického trhu s plynom („BEMIP Gas“)

| Č. | Vymedzenie |
| --- | --- |
| 8.2 | Zoskupenie Modernizácia infraštruktúry vo východnej časti Baltského mora zahŕňajúce tieto PCI:






  8.2.1 | Posilnenie prepojovacieho vedenia Lotyšsko – Litva |

Č.

Vymedzenie

8.2

Zoskupenie Modernizácia infraštruktúry vo východnej časti Baltského mora zahŕňajúce tieto PCI:

8.2.1

Posilnenie prepojovacieho vedenia Lotyšsko – Litva

| 8.2.4 | Posilnenie podzemného zásobníka plynu v Inčukalns (LV) |
| --- | --- |

8.2.4

Posilnenie podzemného zásobníka plynu v Inčukalns (LV)

8.3

Zoskupenie projektov infraštruktúry zahŕňajúce tieto PCI:

| 8.3.1 | Posilnenie prepojovacieho vedenia Nybro – Poľsko/Dánsko |
| --- | --- |

8.3.1

Posilnenie prepojovacieho vedenia Nybro – Poľsko/Dánsko

| 8.3.2 | Prepojovacie vedenie Poľsko – Dánsko [v súčasnosti známe ako „Baltic Pipe“] |
| --- | --- |

8.3.2

Prepojovacie vedenie Poľsko – Dánsko [v súčasnosti známe ako „Baltic Pipe“]

8.5

Prepojovacie vedenie Poľsko – Litva [v súčasnosti známe ako „GIPL“]

9.   Prioritný koridor Spojenia pre dodávky ropy v stredovýchodnej Európe („OSC“)

| Č. | Vymedzenie |
| --- | --- |
| 9.1 | Ropovod Adamowo – Brody: ropovod medzi manipulačným zariadením JSC Uktransnafta v Brodoch (Ukrajina) a nádržovým blokom Adamowo (Poľsko) |
| 9.2 | Ropovod Bratislava – Schwechat: ropovod spájajúci Schwechat (Rakúsko) a Bratislavu (Slovenská republika) |
| 9.4 | Ropovod Litvínov (Česko) – Spergau (Nemecko): projekt predĺženia ropovodu Družba do rafinérie TRM Spergau |
| 9.5 | Zoskupenie Pomoranský ropovod (Poľsko) zahŕňajúce tieto PCI:






  9.5.1. | Výstavba ropného terminálu v Gdańsku (fáza II) |

Č.

Vymedzenie

9.1

Ropovod Adamowo – Brody: ropovod medzi manipulačným zariadením JSC Uktransnafta v Brodoch (Ukrajina) a nádržovým blokom Adamowo (Poľsko)

9.2

Ropovod Bratislava – Schwechat: ropovod spájajúci Schwechat (Rakúsko) a Bratislavu (Slovenská republika)

9.4

Ropovod Litvínov (Česko) – Spergau (Nemecko): projekt predĺženia ropovodu Družba do rafinérie TRM Spergau

9.5

Zoskupenie Pomoranský ropovod (Poľsko) zahŕňajúce tieto PCI:

9.5.1.

Výstavba ropného terminálu v Gdańsku (fáza II)

| 9.5.2. | Rozšírenie Pomoranského ropovodu: druhé vedenie |
| --- | --- |

9.5.2.

Rozšírenie Pomoranského ropovodu: druhé vedenie

9.6

TAL Plus: rozšírenie kapacity ropovodu TAL medzi Terstom (Taliansko) a Ingolstadtom (Nemecko)

10.   Prioritná tematická oblasť Zavedenie inteligentných sietí

| Č. | Vymedzenie |
| --- | --- |
| 10.3 | SINCRO.GRID (Slovinsko, Chorvátsko) – inovačná integrácia synergických vyspelých technologických riešení na súbežné zvýšenie bezpečnosti prevádzky slovinskej a chorvátskej elektrizačnej sústavy |
| 10.4 | ACON (Česko, Slovensko) – hlavným cieľom projektu ACON (Again COnnected Networks) je posilniť integráciu českého a slovenského trhu s elektrinou |
| 10.6 | Iniciatíva Smart Border (Francúzsko, Nemecko) – iniciatíva prepojí francúzske a nemecké politiky určené na podporu ich miest a území v stratégiách energetickej transformácie a európskej trhovej integrácie |
| 10.7 | Danube InGrid (Maďarsko, Slovensko) – projekt zlepšuje cezhraničnú koordináciu riadenia elektrizačnej sústavy s dôrazom na inteligentnejší zber a výmenu údajov |
| 10.8 | Data Bridge (Estónsko, Lotyšsko, Litva, Dánsko, Fínsko, Francúzsko) – cieľom projektu je vytvoriť spoločnú európsku platformu Data Bridge, ktorá umožní integráciu rôznych druhov údajov (údaje z inteligentného merania, údaje o prevádzke siete, údaje o trhu), s cieľom vyvinúť rozšíriteľné a replikovateľné riešenia v EÚ |
| 10.9 | Projekt cezhraničnej flexibility (Estónsko, Fínsko) – cieľom projektu je podpora integrácie OZE a zvýšenie bezpečnosti dodávok energie cezhraničným poskytovaním služieb flexibility pre Estónsko, Fínsko a región Aaland prostredníctvom decentralizovanej výroby. |

Č.

Vymedzenie

10.3

SINCRO.GRID (Slovinsko, Chorvátsko) – inovačná integrácia synergických vyspelých technologických riešení na súbežné zvýšenie bezpečnosti prevádzky slovinskej a chorvátskej elektrizačnej sústavy

10.4

ACON (Česko, Slovensko) – hlavným cieľom projektu ACON (Again COnnected Networks) je posilniť integráciu českého a slovenského trhu s elektrinou

10.6

Iniciatíva Smart Border (Francúzsko, Nemecko) – iniciatíva prepojí francúzske a nemecké politiky určené na podporu ich miest a území v stratégiách energetickej transformácie a európskej trhovej integrácie

10.7

Danube InGrid (Maďarsko, Slovensko) – projekt zlepšuje cezhraničnú koordináciu riadenia elektrizačnej sústavy s dôrazom na inteligentnejší zber a výmenu údajov

10.8

Data Bridge (Estónsko, Lotyšsko, Litva, Dánsko, Fínsko, Francúzsko) – cieľom projektu je vytvoriť spoločnú európsku platformu Data Bridge, ktorá umožní integráciu rôznych druhov údajov (údaje z inteligentného merania, údaje o prevádzke siete, údaje o trhu), s cieľom vyvinúť rozšíriteľné a replikovateľné riešenia v EÚ

10.9

Projekt cezhraničnej flexibility (Estónsko, Fínsko) – cieľom projektu je podpora integrácie OZE a zvýšenie bezpečnosti dodávok energie cezhraničným poskytovaním služieb flexibility pre Estónsko, Fínsko a región Aaland prostredníctvom decentralizovanej výroby.

11.   Prioritná tematická oblasť elektrických diaľnic

Zoznam PCI s dvojitým označením ako elektrické diaľnice

| Č. | Vymedzenie |
| --- | --- |
| Prioritný koridor Morská prenosová a distribučná sústava v oblasti Severného mora („NSOG“) |
| 1.3 | Zoskupenie Dánsko – Nemecko zahŕňajúce tieto PCI:






  1.3.1 | Prepojovacie vedenie medzi Endrupom (DK) a Klixbüllom (DE) |

Č.

Vymedzenie

Prioritný koridor Morská prenosová a distribučná sústava v oblasti Severného mora („NSOG“)

1.3

Zoskupenie Dánsko – Nemecko zahŕňajúce tieto PCI:

1.3.1

Prepojovacie vedenie medzi Endrupom (DK) a Klixbüllom (DE)

1.6

Prepojovacie vedenie Francúzsko – Írsko spájajúce La Martyre (FR) a Great Island alebo Knockrahu (IE) [v súčasnosti známe ako „Prepojovacie vedenie Celtic“]

1.7

Zoskupenie Prepojovacie vedenia Francúzsko – Spojené kráľovstvo zahŕňajúce jeden alebo viaceré z týchto PCI:

| 1.7.1 | Prepojovacie vedenie medzi Cotentinom (FR) a okolím Exeteru (UK) [v súčasnosti známe ako „FAB“] |
| --- | --- |

1.7.1

Prepojovacie vedenie medzi Cotentinom (FR) a okolím Exeteru (UK) [v súčasnosti známe ako „FAB“]

| 1.7.3 | Prepojovacie vedenie medzi Coquelles (FR) a Folkestoneom (UK) [v súčasnosti známe ako „ElecLink“] |
| --- | --- |

1.7.3

Prepojovacie vedenie medzi Coquelles (FR) a Folkestoneom (UK) [v súčasnosti známe ako „ElecLink“]

| 1.7.5 | Prepojovacie vedenie medzi okolím mesta Dunkerque (FR) a okolím mesta Kingsnorth (UK) [v súčasnosti známe ako „Gridlink“] |
| --- | --- |

1.7.5

Prepojovacie vedenie medzi okolím mesta Dunkerque (FR) a okolím mesta Kingsnorth (UK) [v súčasnosti známe ako „Gridlink“]

1.8

Zoskupenie Nemecko – Nórsko [v súčasnosti známe ako „NordLink“]

| 1.8.1 | Prepojovacie vedenie medzi Wilsterom (DE) a Tonstadom (NO) |
| --- | --- |

1.8.1

Prepojovacie vedenie medzi Wilsterom (DE) a Tonstadom (NO)

1.10

Zoskupenie Prepojovacie vedenia Spojené kráľovstvo – Nórsko zahŕňajúce jeden alebo viaceré z týchto PCI:

| 1.10.1 | Prepojovacie vedenie spájajúce Blythe (UK) a Kvilldal (NO) [v súčasnosti známe ako „North Sea Link“] |
| --- | --- |

1.10.1

Prepojovacie vedenie spájajúce Blythe (UK) a Kvilldal (NO) [v súčasnosti známe ako „North Sea Link“]

| 1.10.2 | Prepojovacie vedenie spájajúce Peterhead (UK) a Simadalen (NO) [v súčasnosti známe ako „NorthConnect“] |
| --- | --- |

1.10.2

Prepojovacie vedenie spájajúce Peterhead (UK) a Simadalen (NO) [v súčasnosti známe ako „NorthConnect“]

1.14

Prepojovacie vedenie medzi Revsingom (DK) a Bicker Fenom (UK) [v súčasnosti známe ako „Viking Link“]

1.15

Prepojovacie vedenie medzi oblasťou Antverp (BE) a okolím mesta Kemsley (UK) [v súčasnosti známe ako „Nautilus“]

1.16

Prepojovacie vedenie medzi Holandskom a Spojeným kráľovstvom

1.19

Jeden alebo viacero uzlov v Severnom mori s prepojovacími vedeniami do susediacich krajín na pobreží Severného mora (Dánsko, Holandsko, Nemecko) [v súčasnosti známe ako „North Sea Wind Power Hub“]

1.20

Prepojovacie vedenie medzi Nemeckom a Spojeným kráľovstvom [v súčasnosti známe ako „NeuConnect“]

Prioritný koridor Severojužné elektrické prepojovacie vedenia v západnej Európe („NSI West Electricity“)

2.7

Prepojovacie vedenie medzi Akvitánskom (FR) a Baskickom (ES) [v súčasnosti známe ako „Biscay Gulf“]

2.9

Vnútroštátne vedenie spájajúce Osterath a Philippsburg (DE) na zvýšenie kapacity pri západných hraniciach [v súčasnosti známe ako „Ultranet“]

2.10

Vnútroštátne vedenie spájajúce Brunsbüttel/Wilster a Grοβgartach/Bergrheinfeld-West (DE) na zvýšenie kapacity pri severných a južných hraniciach [v súčasnosti známe ako „Südlink“]

2.13

Zoskupenie Prepojovacie vedenia Írsko – Spojené kráľovstvo zahŕňajúce tieto PCI:

| 2.13.1 | Prepojovacie vedenie medzi Woodlandom (IE) a Turleenanom (UK) |
| --- | --- |

2.13.1

Prepojovacie vedenie medzi Woodlandom (IE) a Turleenanom (UK)

| 2.13.2 | Prepojovacie vedenie medzi Srananaghom (IE) a Turleenanom (UK) |
| --- | --- |

2.13.2

Prepojovacie vedenie medzi Srananaghom (IE) a Turleenanom (UK)

Prioritný koridor Severojužné elektrické prepojovacie vedenia v strednej, východnej a južnej Európe („NSI East Electricity“)

3.10

Zoskupenie Izrael – Cyprus – Grécko [v súčasnosti známe ako „EUROASIA Interconnector“] zahŕňajúce tieto PCI:

| 3.10.1 | Prepojovacie vedenie medzi Haderou (IL) a Kofinou (CY) |
| --- | --- |

3.10.1

Prepojovacie vedenie medzi Haderou (IL) a Kofinou (CY)

| 3.10.2 | Prepojovacie vedenie medzi Kofinou (CY) a Korakiou, Kréta (EL) |
| --- | --- |

3.10.2

Prepojovacie vedenie medzi Kofinou (CY) a Korakiou, Kréta (EL)

3.12

Vnútroštátne vedenie v Nemecku spájajúce Wolmirstedt a Isar na zvýšenie vnútornej severojužnej prenosovej kapacity [v súčasnosti známe ako „SüdOstLink“]

12.   Cezhraničná sieť pre oxid uhličitý

| Č. | Vymedzenie |
| --- | --- |
| 12.2 | Projekt CO2-Sapling je prvok dopravnej infraštruktúry projektu Acorn (kompletný reťazec CCS) (Spojené kráľovstvo, v ďalších fázach Holandsko, Nórsko) |
| 12.3 | Cieľom projektu CO2 TransPorts je vybudovať infraštruktúru na umožnenie veľkokapacitného zachytávania, prepravy a ukladania CO2 z Rotterdamu, Antverp a prístavu v Severnom mori |
| 12.4 | Projekt Northern lights – komerčný projekt cezhraničného dopravného spojenia pre CO2 medzi viacerými európskymi projektmi zachytávania uhlíka (Spojené kráľovstvo, Írsko, Belgicko, Holandsko, Francúzsko, Švédsko) a jeho prepravu loďou na uskladnenie v nórskom kontinentálnom šelfe |
| 12.5 | V rámci projektu Athos sa navrhuje infraštruktúra na prepravu CO2 z priemyselných oblastí v Holandsku, pričom je otvorená na prijímanie ďalšieho CO2 z iných štátov, napríklad z Írska a Nemecka. Zámerom je vybudovať cezhraničnú interoperabilnú vysokokapacitnú dopravnú štruktúru s otvoreným prístupom. |
| 12.6 | Projekt Ervia Cork má za cieľ zmeniť využitie pobrežných a morských existujúcich plynovodov a vybudovať nové špecializované potrubie na prepravu zachyteného CO2 z infraštruktúry CCUS produkovaného ťažkým priemyslom a paroplynovými elektrárňami do zásobníka. |

Č.

Vymedzenie

12.2

Projekt CO2-Sapling je prvok dopravnej infraštruktúry projektu Acorn (kompletný reťazec CCS) (Spojené kráľovstvo, v ďalších fázach Holandsko, Nórsko)

12.3

Cieľom projektu CO2 TransPorts je vybudovať infraštruktúru na umožnenie veľkokapacitného zachytávania, prepravy a ukladania CO2 z Rotterdamu, Antverp a prístavu v Severnom mori

12.4

Projekt Northern lights – komerčný projekt cezhraničného dopravného spojenia pre CO2 medzi viacerými európskymi projektmi zachytávania uhlíka (Spojené kráľovstvo, Írsko, Belgicko, Holandsko, Francúzsko, Švédsko) a jeho prepravu loďou na uskladnenie v nórskom kontinentálnom šelfe

12.5

V rámci projektu Athos sa navrhuje infraštruktúra na prepravu CO2 z priemyselných oblastí v Holandsku, pričom je otvorená na prijímanie ďalšieho CO2 z iných štátov, napríklad z Írska a Nemecka. Zámerom je vybudovať cezhraničnú interoperabilnú vysokokapacitnú dopravnú štruktúru s otvoreným prístupom.

12.6

Projekt Ervia Cork má za cieľ zmeniť využitie pobrežných a morských existujúcich plynovodov a vybudovať nové špecializované potrubie na prepravu zachyteného CO2 z infraštruktúry CCUS produkovaného ťažkým priemyslom a paroplynovými elektrárňami do zásobníka.

C.   Zoznam „projektov, ktoré sa už nepovažujú za PCI“ a „projektov, ktoré sa stali pevnou súčasťou iných PCI v druhom a/alebo treťom zozname PCI“

1.   Prioritný koridor Morská prenosová a distribučná sústava v oblasti Severného mora („NSOG“)

| Čísla projektov, ktoré sa už nepovažujú za PCI |
| --- |
| 1.1.1 |
| 1.1.2 |
| 1.1.3 |
| 1.2 |
| 1.3.2 |
| 1.4 |
| 1.5 |
| 1.7.4 |
| 1.8.2 |
| 1.9.2 |
| 1.9.3 |
| 1.9.4 |
| 1.9.5 |
| 1.9.6 |
| 1.11.1 |
| 1.11.2 |
| 1.11.3 |
| 1.11.4 |
| 1.12.1 |
| 1.12.2 |
| 1.12.5 |

Čísla projektov, ktoré sa už nepovažujú za PCI

1.1.1

1.1.2

1.1.3

1.2

1.3.2

1.4

1.5

1.7.4

1.8.2

1.9.2

1.9.3

1.9.4

1.9.5

1.9.6

1.11.1

1.11.2

1.11.3

1.11.4

1.12.1

1.12.2

1.12.5

2.   Prioritný koridor Severojužné elektrické prepojovacie vedenia v západnej Európe („NSI West Electricity“)

| Čísla projektov, ktoré sa už nepovažujú za PCI |
| --- |
| 2.2.1 |
| 2.2.2 |
| 2.2.3 |
| 2.2.4 |
| 2.3.1 |
| 2.3.2 |
| 2.5.1 |
| 2.5.2 |
| 2.6 |
| 2.8 |
| 2.11.1 |
| 2.11.2 |
| 2.11.3 |
| 2.12 |
| 2.15.1 |
| 2.15.2 |
| 2.15.3 |
| 2.15.4 |
| 2.16.2 |
| 2.19 |
| 2.20 |
| 2.21 |
| 2.22 |
| 2.24 |
| 2.25.1 |
| 2.25.2 |
| 2.26 |
| 2.28.1 |

Čísla projektov, ktoré sa už nepovažujú za PCI

2.2.1

2.2.2

2.2.3

2.2.4

2.3.1

2.3.2

2.5.1

2.5.2

2.6

2.8

2.11.1

2.11.2

2.11.3

2.12

2.15.1

2.15.2

2.15.3

2.15.4

2.16.2

2.19

2.20

2.21

2.22

2.24

2.25.1

2.25.2

2.26

2.28.1

| Projekty, ktoré sa stali pevnou súčasťou iných PCI v druhom a/alebo treťom zozname PCI |
| --- |
| Pôvodné číslo PCI | Číslo PCI, ktorého súčasťou sa daný projekt stal |
| 2.1 | 3.1.4 |

Projekty, ktoré sa stali pevnou súčasťou iných PCI v druhom a/alebo treťom zozname PCI

Pôvodné číslo PCI

Číslo PCI, ktorého súčasťou sa daný projekt stal

2.1

3.1.4

3.   Prioritný koridor Severojužné elektrické prepojovacie vedenia v strednej, východnej a južnej Európe („NSI East Electricity“)

| Čísla projektov, ktoré sa už nepovažujú za PCI |
| --- |
| 3.1.3 |
| 3.2.1 |
| 3.2.2 |
| 3.2.3 |
| 3.3 |
| 3.5.1 |
| 3.5.2 |
| 3.6.1 |
| 3.6.2 |
| 3.8.2 |
| 3.8.3 |
| 3.8.6 |
| 3.9.2 |
| 3.9.3 |
| 3.9.4 |
| 3.10.3 |
| 3.13 |
| 3.14.1 |
| 3.15.1 |
| 3.15.2 |
| 3.16.2 |
| 3.16.3 |
| 3.18.1 |
| 3.18.2 |
| 3.19.2 |
| 3.19.3 |
| 3.20.1 |
| 3.20.2 |
| 3.22.5 |
| 3.25 |
| 3.26 |

Čísla projektov, ktoré sa už nepovažujú za PCI

3.1.3

3.2.1

3.2.2

3.2.3

3.3

3.5.1

3.5.2

3.6.1

3.6.2

3.8.2

3.8.3

3.8.6

3.9.2

3.9.3

3.9.4

3.10.3

3.13

3.14.1

3.15.1

3.15.2

3.16.2

3.16.3

3.18.1

3.18.2

3.19.2

3.19.3

3.20.1

3.20.2

3.22.5

3.25

3.26

| Projekty, ktoré sa stali pevnou súčasťou iných PCI v druhom a/alebo treťom zozname PCI |
| --- |
| Pôvodné číslo PCI | Číslo PCI, ktorého súčasťou sa daný projekt stal |
| 3.19.1 | 3.22.5 |

Projekty, ktoré sa stali pevnou súčasťou iných PCI v druhom a/alebo treťom zozname PCI

Pôvodné číslo PCI

Číslo PCI, ktorého súčasťou sa daný projekt stal

3.19.1

3.22.5

4.   Prioritný koridor Plán prepojenia baltského trhu s energiou („BEMIP Electricity“)

| Čísla projektov, ktoré sa už nepovažujú za PCI |
| --- |
| 4.1 |
| 4.4.1 |
| 4.5.1 |
| 4.5.3 |
| 4.5.4 |
| 4.5.5 |
| 4.8.5 |
| 4.8.6 |

Čísla projektov, ktoré sa už nepovažujú za PCI

4.1

4.4.1

4.5.1

4.5.3

4.5.4

4.5.5

4.8.5

4.8.6

| Projekty, ktoré sa stali pevnou súčasťou iných PCI v druhom a/alebo treťom zozname PCI |
| --- |
| Pôvodné číslo PCI | Číslo PCI, ktorého súčasťou sa daný projekt stal |
| 4.3 | 4.8.9 |
| 4.9 | 4.8.9 |

Projekty, ktoré sa stali pevnou súčasťou iných PCI v druhom a/alebo treťom zozname PCI

Pôvodné číslo PCI

Číslo PCI, ktorého súčasťou sa daný projekt stal

4.3

4.8.9

4.9

4.8.9

5.   Prioritný koridor Severojužné prepojenia plynovodov v západnej Európe („NSI West Gas“)

| Čísla projektov, ktoré sa už nepovažujú za PCI |
| --- |
| 5.1.1 |
| 5.1.2 |
| 5.1.3 |
| 5.2 |
| 5.4.1 |
| 5.4.2 |
| 5.5.1 |
| 5.5.2 |
| 5.6 |
| 5.7.1 |
| 5.7.2 |
| 5.9 |
| 5.10 |
| 5.11 |
| 5.12 |
| 5.13 |
| 5.14 |
| 5.15.1 |
| 5.15.2 |
| 5.15.3 |
| 5.15.4 |
| 5.15.5 |
| 5.16 |
| 5.17.1 |
| 5.17.2 |
| 5.18 |
| 5.20 |

Čísla projektov, ktoré sa už nepovažujú za PCI

5.1.1

5.1.2

5.1.3

5.2

5.4.1

5.4.2

5.5.1

5.5.2

5.6

5.7.1

5.7.2

5.9

5.10

5.11

5.12

5.13

5.14

5.15.1

5.15.2

5.15.3

5.15.4

5.15.5

5.16

5.17.1

5.17.2

5.18

5.20

| Projekty, ktoré sa stali pevnou súčasťou iných PCI v druhom a/alebo treťom zozname PCI |
| --- |
| Pôvodné číslo PCI | Číslo PCI, ktorého súčasťou sa daný projekt stal |
| 5.8.1 | 5.5.2 |
| 5.8.2 | 5.5.2 |

Projekty, ktoré sa stali pevnou súčasťou iných PCI v druhom a/alebo treťom zozname PCI

Pôvodné číslo PCI

Číslo PCI, ktorého súčasťou sa daný projekt stal

5.8.1

5.5.2

5.8.2

5.5.2

6.   Prioritný koridor Severojužné prepojenia plynovodov v stredovýchodnej a juhovýchodnej Európe („NSI East Gas“)

| Čísla projektov, ktoré sa už nepovažujú za PCI |
| --- |
| 6.2.10 |
| 6.2.11 |
| 6.2.12 |
| 6.2.14 |
| 6.3 |
| 6.4 |
| 6.5.3 |
| 6.5.4 |
| 6.5.6 |
| 6.7 |
| 6.8.3 |
| 6.9.2 |
| 6.9.3 |
| 6.11 |
| 6.12 |
| 6.16 |
| 6.17 |
| 6.19 |
| 6.20.1 |
| 6.20.5 |
| 6.21 |
| 6.22.1 |
| 6.22.2 |
| 6.24.1
  Odstránená položka: spätný tok Rumunsko – Maďarsko: prvá etapa maďarského úseku – kompresorová stanica Csanádpalota
  Odstránená položka: kompresorová stanica GCA Mosonmagyaróvár (výstavba na rakúskej strane) |
| 6.24.4
  Odstránená položka: plynovod Ercsi-Százhalombatta (HU)
  Odstránená položka: spätný tok Rumunsko – Maďarsko: prvá etapa maďarského úseku – kompresorová stanica Csanádpalota |
| 6.24.10 |
| 6.25.1 |
| 6.25.2 |
| 6.25.4 |

Čísla projektov, ktoré sa už nepovažujú za PCI

6.2.10

6.2.11

6.2.12

6.2.14

6.3

6.4

6.5.3

6.5.4

6.5.6

6.7

6.8.3

6.9.2

6.9.3

6.11

6.12

6.16

6.17

6.19

6.20.1

6.20.5

6.21

6.22.1

6.22.2

6.24.1

Odstránená položka: spätný tok Rumunsko – Maďarsko: prvá etapa maďarského úseku – kompresorová stanica Csanádpalota

Odstránená položka: kompresorová stanica GCA Mosonmagyaróvár (výstavba na rakúskej strane)

6.24.4

Odstránená položka: plynovod Ercsi-Százhalombatta (HU)

Odstránená položka: spätný tok Rumunsko – Maďarsko: prvá etapa maďarského úseku – kompresorová stanica Csanádpalota

6.24.10

6.25.1

6.25.2

6.25.4

| Projekty, ktoré sa stali pevnou súčasťou iných PCI v druhom a/alebo treťom zozname PCI |
| --- |
| Pôvodné číslo PCI | Číslo PCI, ktorého súčasťou sa daný projekt stal |
| 6.1.1 | 6.2.10 |
| 6.1.2 | 6.2.11 |
| 6.1.3 | 6.2.11 |
| 6.1.4 | 6.2.11 |
| 6.1.5 | 6.2.11 |
| 6.1.6 | 6.2.11 |
| 6.1.7 | 6.2.11 |
| 6.1.8 | 6.2.2 |
| 6.1.9 | 6.2.11 |
| 6.1.10 | 6.2.2 |
| 6.1.11 | 6.2.2 |
| 6.1.12 | 6.2.12 |
| 6.2.3 | 6.2.2 |
| 6.2.4 | 6.2.2 |
| 6.2.5 | 6.2.2 |
| 6.2.6 | 6.2.2 |
| 6.2.7 | 6.2.2 |
| 6.2.8 | 6.2.2 |
| 6.2.9 | 6.2.2 |
| 6.5.2 | 6.5.6 |
| 6.6 | 6.26.1 |
| 6.8.4 | 6.25.4 |
| 6.13.1 | 6.24.4 |
| 6.13.2 | 6.24.4 |
| 6.13.3 | 6.24.4 |
| 6.14 | 6.24.1 |
| 6.15.1 | 6.24.10 |
| 6.15.2 | 6.24.10 |
| 6.18 | 7.3.4 |
| 6.24.2 | 6.24.1 |
| 6.24.3 | 6.24.1 |
| 6.24.5 | 6.24.4 |
| 6.24.6 | 6.24.4 |
| 6.24.7 | 6.24.4 |
| 6.24.8 | 6.24.4 |
| 6.24.9 | 6.24.4 |
| 6.25.3 | 6.24.10 |
| 6.26.2 | 6.26.1 |
| 6.26.3 | 6.26.1 |
| 6.26.4 | 6.26.1 |
| 6.26.5 | 6.26.1 |
| 6.26.6 | 6.26.1 |

Projekty, ktoré sa stali pevnou súčasťou iných PCI v druhom a/alebo treťom zozname PCI

Pôvodné číslo PCI

Číslo PCI, ktorého súčasťou sa daný projekt stal

6.1.1

6.2.10

6.1.2

6.2.11

6.1.3

6.2.11

6.1.4

6.2.11

6.1.5

6.2.11

6.1.6

6.2.11

6.1.7

6.2.11

6.1.8

6.2.2

6.1.9

6.2.11

6.1.10

6.2.2

6.1.11

6.2.2

6.1.12

6.2.12

6.2.3

6.2.2

6.2.4

6.2.2

6.2.5

6.2.2

6.2.6

6.2.2

6.2.7

6.2.2

6.2.8

6.2.2

6.2.9

6.2.2

6.5.2

6.5.6

6.6

6.26.1

6.8.4

6.25.4

6.13.1

6.24.4

6.13.2

6.24.4

6.13.3

6.24.4

6.14

6.24.1

6.15.1

6.24.10

6.15.2

6.24.10

6.18

7.3.4

6.24.2

6.24.1

6.24.3

6.24.1

6.24.5

6.24.4

6.24.6

6.24.4

6.24.7

6.24.4

6.24.8

6.24.4

6.24.9

6.24.4

6.25.3

6.24.10

6.26.2

6.26.1

6.26.3

6.26.1

6.26.4

6.26.1

6.26.5

6.26.1

6.26.6

6.26.1

7.   Prioritný koridor Južný koridor plynu („SGC“)

| Čísla projektov, ktoré sa už nepovažujú za PCI |
| --- |
| 7.1.1
  Odstránená položka: Trans Anatolian Pipeline |
| 7.1.2 |
| 7.1.5 |
| 7.1.7 |
| 7.2.1 |
| 7.2.2 |
| 7.2.3 |
| 7.4.1 |
| 7.4.2 |

Čísla projektov, ktoré sa už nepovažujú za PCI

7.1.1

Odstránená položka: Trans Anatolian Pipeline

7.1.2

7.1.5

7.1.7

7.2.1

7.2.2

7.2.3

7.4.1

7.4.2

| Projekty, ktoré sa stali pevnou súčasťou iných PCI v druhom a/alebo treťom zozname PCI |
| --- |
| Pôvodné číslo PCI | Číslo PCI, ktorého súčasťou sa daný projekt stal |
| 7.1.6 | 7.1.3 |
| 7.1.4 | 7.3.3 |
| 7.3.2 | 7.5 |

Projekty, ktoré sa stali pevnou súčasťou iných PCI v druhom a/alebo treťom zozname PCI

Pôvodné číslo PCI

Číslo PCI, ktorého súčasťou sa daný projekt stal

7.1.6

7.1.3

7.1.4

7.3.3

7.3.2

7.5

8.   Prioritný koridor Plán prepojenia baltského energetického trhu s plynom („BEMIP Gas“)

| Čísla projektov, ktoré sa už nepovažujú za PCI |
| --- |
| 8.1.1 |
| 8.1.2.1 |
| 8.1.2.2 |
| 8.1.2.3 |
| 8.1.2.4 |
| 8.2.2 |
| 8.2.3 |
| 8.4 |
| 8.6 |
| 8.7 |
| 8.8 |

Čísla projektov, ktoré sa už nepovažujú za PCI

8.1.1

8.1.2.1

8.1.2.2

8.1.2.3

8.1.2.4

8.2.2

8.2.3

8.4

8.6

8.7

8.8

9.   Prioritný koridor Spojenia pre dodávky ropy v stredovýchodnej Európe („OSC“)

| Čísla projektov, ktoré sa už nepovažujú za PCI |
| --- |
| 9.3 |

Čísla projektov, ktoré sa už nepovažujú za PCI

9.3

10.   Prioritná tematická oblasť Zavedenie inteligentných sietí

| Čísla projektov, ktoré sa už nepovažujú za PCI |
| --- |
| 10.1 |
| 10.2 |
| 10.5 |

Čísla projektov, ktoré sa už nepovažujú za PCI

10.1

10.2

10.5

11.   Prioritná tematická oblasť elektrických diaľnic

| Čísla projektov, ktoré sa už nepovažujú za PCI |
| --- |
| 1.5 |
| 1.7.4 |
| 2.2 |
| 2.4 |
| 2.5.1 |
| 3.1.3 |
| 4.1 |

Čísla projektov, ktoré sa už nepovažujú za PCI

1.5

1.7.4

2.2

2.4

2.5.1

3.1.3

4.1

12.   Prioritná tematická oblasť Cezhraničná sieť na oxid uhličitý

| Čísla projektov, ktoré sa už nepovažujú za PCI |
| --- |
| 12.1 |

Čísla projektov, ktoré sa už nepovažujú za PCI

12.1

---

| 11.3.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 74/20 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 74/20

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2020/390

z 10. marca 2020,

ktorým sa tristodvanástykrát mení nariadenie Rady (ES) č. 881/2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám a subjektom spojeným s organizáciami ISIL (Dá'iš) a al-Káida

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 881/2002 z 27. mája 2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám a subjektom spojeným s organizáciami ISIL (Dá'iš) a al-Káida (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 1 písm. a) a článok 7a ods. 1,

keďže:

| (1) | V prílohe I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 sa uvádza zoznam osôb, skupín a subjektov, na ktoré sa podľa uvedeného nariadenia vzťahuje zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov. |
| --- | --- |

(1)

V prílohe I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 sa uvádza zoznam osôb, skupín a subjektov, na ktoré sa podľa uvedeného nariadenia vzťahuje zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov.

| (2) | Dňa 4. marca 2020 sankčný výbor Bezpečnostnej rady OSN rozhodol o pridaní troch záznamov do zoznamu osôb, skupín a subjektov, na ktoré by sa malo vzťahovať zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov. |
| --- | --- |

(2)

Dňa 4. marca 2020 sankčný výbor Bezpečnostnej rady OSN rozhodol o pridaní troch záznamov do zoznamu osôb, skupín a subjektov, na ktoré by sa malo vzťahovať zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov.

| (3) | Príloha I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(3)

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (4) | S cieľom zabezpečiť, aby boli opatrenia stanovené v tomto nariadení účinné, by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť okamžite, |
| --- | --- |

(4)

S cieľom zabezpečiť, aby boli opatrenia stanovené v tomto nariadení účinné, by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť okamžite,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 sa mení v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 10. marca 2020

Za Komisiu

v mene predsedníčky

generálny riaditeľ

Generálne riaditeľstvo pre finančnú stabilitu, finančné služby a úniu kapitálových trhov

---

(1)  
  Ú. v. ES L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

---

PRÍLOHA

V prílohe I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 sa pod nadpis „Právnické osoby, skupiny a subjekty“ dopĺňajú tieto záznamy:

| 1. | „Jamaah Ansharut Daulah [alias: a) Jemaah Anshorut Daulah, b) Jamaah Ansharut Daulat]. Ďalšie informácie: bola založená v roku 2015 ako zastrešujúca organizácia indonézskych extrémistických skupín, ktoré prisahali vernosť vtedajšiemu vodcovi ISIL Abú Bakr al-Bagdádímu. Je spojená s Islamským štátom v Iraku a Levante, ktorý je v zozname uvedený ako Al-Káida v Iraku (QDe.115). Dátum označenia uvedený v článku 7e písm. e): 4. 3. 2020.“ |
| --- | --- |

1.

„Jamaah Ansharut Daulah [alias: a) Jemaah Anshorut Daulah, b) Jamaah Ansharut Daulat]. Ďalšie informácie: bola založená v roku 2015 ako zastrešujúca organizácia indonézskych extrémistických skupín, ktoré prisahali vernosť vtedajšiemu vodcovi ISIL Abú Bakr al-Bagdádímu. Je spojená s Islamským štátom v Iraku a Levante, ktorý je v zozname uvedený ako Al-Káida v Iraku (QDe.115). Dátum označenia uvedený v článku 7e písm. e): 4. 3. 2020.“

| 2. | „Islamský štát v Iraku a Levante – Líbya (pôvodný prepis: الدولة الإسلامية في العراق والشام – ليبيا) [alias: a) Islamský štát v Iraku a Levante v Líbyi, b) Wilayat Barqa, c) Wilayat Fezzan, d) Wilayat Tripolitania, e) Wilayat Tarablus, f) Wilayat Al-Tarablus]. Ďalšie informácie: bol založený v novembri 2014 vyhlásením Abú Bakr al-Bagdádího, ktorý je v zozname uvedený ako Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (Qdie.299). Je spojený s Islamským štátom v Iraku a Levante, ktorý je v zozname uvedený ako Al-Káida v Iraku (QDe.115). Dátum označenia uvedený v článku 7e písm. e): 4. 3. 2020.“ |
| --- | --- |

2.

„Islamský štát v Iraku a Levante – Líbya (pôvodný prepis: الدولة الإسلامية في العراق والشام – ليبيا) [alias: a) Islamský štát v Iraku a Levante v Líbyi, b) Wilayat Barqa, c) Wilayat Fezzan, d) Wilayat Tripolitania, e) Wilayat Tarablus, f) Wilayat Al-Tarablus]. Ďalšie informácie: bol založený v novembri 2014 vyhlásením Abú Bakr al-Bagdádího, ktorý je v zozname uvedený ako Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (Qdie.299). Je spojený s Islamským štátom v Iraku a Levante, ktorý je v zozname uvedený ako Al-Káida v Iraku (QDe.115). Dátum označenia uvedený v článku 7e písm. e): 4. 3. 2020.“

| 3. | „Islamský štát v Iraku a Levante – Jemen (pôvodný prepis: الدولة الإسلامية في العراق والشام – اليمن) [alias: a) Jemenský islamský štát v Iraku a Levante, b) Islamský štát v Jemene, c) ISIL v Jemene, d) ISIS v Jemene, e) Wilayat al-Yemen, provincia Jemen]. Ďalšie informácie: bol založený v novembri 2014, keď Abú Bakr al-Bagdádí, ktorý je v zozname uvedený ako Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (Qdie.299), prijal prísahy vernosti. Je spojený s Islamským štátom v Iraku a Levante, ktorý je v zozname uvedený ako Al-Káida v Iraku (QDe.115). Dátum označenia uvedený v článku 7e písm. e): 4. 3. 2020.“ |
| --- | --- |

3.

„Islamský štát v Iraku a Levante – Jemen (pôvodný prepis: الدولة الإسلامية في العراق والشام – اليمن) [alias: a) Jemenský islamský štát v Iraku a Levante, b) Islamský štát v Jemene, c) ISIL v Jemene, d) ISIS v Jemene, e) Wilayat al-Yemen, provincia Jemen]. Ďalšie informácie: bol založený v novembri 2014, keď Abú Bakr al-Bagdádí, ktorý je v zozname uvedený ako Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (Qdie.299), prijal prísahy vernosti. Je spojený s Islamským štátom v Iraku a Levante, ktorý je v zozname uvedený ako Al-Káida v Iraku (QDe.115). Dátum označenia uvedený v článku 7e písm. e): 4. 3. 2020.“

---

ROZHODNUTIA

| 11.3.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 74/22 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 74/22

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2020/391

z 20. septembra 2019

o opatrení SA.34402 – 2015/C (ex 2015/NN) vykonanom Nemeckom pre podnik Hochschul-Informations-System GmbH

[oznámené pod číslom C(2019) 6836]

(Iba nemecké znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky, (1) a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Dňa 15. marca 2012 bola Komisii doručená sťažnosť od podniku Datenlotsen Informationssysteme GmbH (ďalej len „Datenlotsen“ alebo „sťažovateľ“), v ktorej sa tvrdí, že priame dotácie a oslobodenia od dane pre verejný podnik Hochschul-Informations-System GmbH (ďalej len „HIS“) predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 zmluvy a nie sú zlučiteľné s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(1)

Dňa 15. marca 2012 bola Komisii doručená sťažnosť od podniku Datenlotsen Informationssysteme GmbH (ďalej len „Datenlotsen“ alebo „sťažovateľ“), v ktorej sa tvrdí, že priame dotácie a oslobodenia od dane pre verejný podnik Hochschul-Informations-System GmbH (ďalej len „HIS“) predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 zmluvy a nie sú zlučiteľné s vnútorným trhom.

| (2) | Listom z 23. decembra 2015 („rozhodnutie o začatí konania“) Komisia oznámila Nemecku svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 108 ods. 2 zmluvy, pokiaľ ide o uvedené opatrenie. |
| --- | --- |

(2)

Listom z 23. decembra 2015 („rozhodnutie o začatí konania“) Komisia oznámila Nemecku svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 108 ods. 2 zmluvy, pokiaľ ide o uvedené opatrenie.

| (3) | Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (2)4. marca 2016, pričom zainteresované strany boli vyzvané, aby predložili pripomienky k uvedeným opatreniam. Rozhodnutie o začatí konania bolo sťažovateľovi zaslané 13. januára 2016. Nemecko odpovedalo na rozhodnutie o začatí konania listom z 23. februára 2016. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (2)4. marca 2016, pričom zainteresované strany boli vyzvané, aby predložili pripomienky k uvedeným opatreniam. Rozhodnutie o začatí konania bolo sťažovateľovi zaslané 13. januára 2016. Nemecko odpovedalo na rozhodnutie o začatí konania listom z 23. februára 2016.

Úradnom vestníku Európskej únie

2

| (4) | Komisii boli doručené pripomienky zainteresovaných strán v období od 16. marca do 4. mája 2016. Listom z 24. mája 2016 boli tieto pripomienky zaslané Nemecku, ktoré k nemu predložilo svoje stanovisko listom z 19. júla 2016. |
| --- | --- |

(4)

Komisii boli doručené pripomienky zainteresovaných strán v období od 16. marca do 4. mája 2016. Listom z 24. mája 2016 boli tieto pripomienky zaslané Nemecku, ktoré k nemu predložilo svoje stanovisko listom z 19. júla 2016.

| (5) | Komisia požiadala Nemecko o ďalšie informácie 4. apríla, 9. novembra 2017 a 16. marca 2018, ako aj 11. februára, 4. apríla a 5. júna 2019. Nemecko odpovedalo 6. apríla, 21. novembra 2017 a 18. apríla 2018, ako aj 22. februára, 17. apríla a 5. júla 2019. |
| --- | --- |

(5)

Komisia požiadala Nemecko o ďalšie informácie 4. apríla, 9. novembra 2017 a 16. marca 2018, ako aj 11. februára, 4. apríla a 5. júna 2019. Nemecko odpovedalo 6. apríla, 21. novembra 2017 a 18. apríla 2018, ako aj 22. februára, 17. apríla a 5. júla 2019.

| (6) | Sťažovateľ predložil ďalšie informácie týkajúce sa opatrení 4. novembra 2016, 9. februára, 31. mája a 5. októbra 2017. |
| --- | --- |

(6)

Sťažovateľ predložil ďalšie informácie týkajúce sa opatrení 4. novembra 2016, 9. februára, 31. mája a 5. októbra 2017.

2.   PODROBNÝ OPIS OPATRENÍ

PODROBNÝ OPIS OPATRENÍ

2.1.   Opis faktov

Opis faktov

| (7) | Podnik HIS bol založený v roku 1969 nadáciou Stiftung Volkswagenwerk ako nezisková organizácia. Spolkový štát (Bund) a spolkové krajiny (Länder) získali v roku 1976 všetky podiely (3) podniku HIS a držali ich dovtedy, kým sa netransformoval na družstvo (4) (pozri odôvodnenie 15). Cieľom podniku HIS bolo podporovať inštitúcie vysokoškolského vzdelávania a príslušné orgány v ich úsilí dosiahnuť racionálne a nákladovo efektívne plnenie svojich úloh v oblasti vysokoškolského vzdelávania. |
| --- | --- |

(7)

Podnik HIS bol založený v roku 1969 nadáciou Stiftung Volkswagenwerk ako nezisková organizácia. Spolkový štát (Bund) a spolkové krajiny (Länder) získali v roku 1976 všetky podiely (3) podniku HIS a držali ich dovtedy, kým sa netransformoval na družstvo (4) (pozri odôvodnenie 15). Cieľom podniku HIS bolo podporovať inštitúcie vysokoškolského vzdelávania a príslušné orgány v ich úsilí dosiahnuť racionálne a nákladovo efektívne plnenie svojich úloh v oblasti vysokoškolského vzdelávania.

Bund)

Länder

3

4

| (8) | Podnik HIS fungoval na neziskovom základe (5), hoci bol v roku 1976 založený ako spoločnosť s ručením obmedzeným podľa súkromného práva (GmbH). Jeho zakladajúcimi aktmi boli dohoda o konzorciu (Konsortialvertrag), zmluvná dohoda medzi spolkovým štátom a spolkovými krajinami, v ktorej boli vymedzené formy spolupráce a povinnosti vlastníkov podniku HIS, ako aj stanovy (Satzung). Ciele a parametre činností za rok boli stanovené v ročných pracovných programoch/podnikateľských plánoch (
  „Arbeitsprogramme“/„Wirtschaftsplan“
  ). |
| --- | --- |

(8)

Podnik HIS fungoval na neziskovom základe (5), hoci bol v roku 1976 založený ako spoločnosť s ručením obmedzeným podľa súkromného práva (GmbH). Jeho zakladajúcimi aktmi boli dohoda o konzorciu (Konsortialvertrag), zmluvná dohoda medzi spolkovým štátom a spolkovými krajinami, v ktorej boli vymedzené formy spolupráce a povinnosti vlastníkov podniku HIS, ako aj stanovy (Satzung). Ciele a parametre činností za rok boli stanovené v ročných pracovných programoch/podnikateľských plánoch (
  „Arbeitsprogramme“/„Wirtschaftsplan“
  ).

5

GmbH

Konsortialvertrag

Satzung

„Arbeitsprogramme“/„Wirtschaftsplan“

| (9) | V stanovách sa uvádzalo, že dozornú radu tvoria členovia menovaní spolkovými krajinami, konferenciou rektorov inštitúcií vysokoškolského vzdelávania (združenie združujúce nemecké univerzity a vysoké školy, ktoré sú verejné alebo uznané štátom) a spolkovými orgánmi. |
| --- | --- |

(9)

V stanovách sa uvádzalo, že dozornú radu tvoria členovia menovaní spolkovými krajinami, konferenciou rektorov inštitúcií vysokoškolského vzdelávania (združenie združujúce nemecké univerzity a vysoké školy, ktoré sú verejné alebo uznané štátom) a spolkovými orgánmi.

| (10) | Medzi ciele podniku HIS patrilo zavedenie a uplatňovanie informačných systémov používaných na riadenie inštitúcií vysokoškolského vzdelávania (6). |
| --- | --- |

(10)

Medzi ciele podniku HIS patrilo zavedenie a uplatňovanie informačných systémov používaných na riadenie inštitúcií vysokoškolského vzdelávania (6).

6

| (11) | V dohode o konzorciu a stanovách sa uviedlo, že zmluvné strany (Bund a Länder) sa spoločne zaviazali pokryť potrebu zdrojov podniku HIS a že financovanie malo pokrývať materiálne potreby podniku HIS, pokiaľ tieto činnosti nevygenerujú dostatočné príjmy na vykonávanie úloh pridelených podniku HIS. |
| --- | --- |

(11)

V dohode o konzorciu a stanovách sa uviedlo, že zmluvné strany (Bund a Länder) sa spoločne zaviazali pokryť potrebu zdrojov podniku HIS a že financovanie malo pokrývať materiálne potreby podniku HIS, pokiaľ tieto činnosti nevygenerujú dostatočné príjmy na vykonávanie úloh pridelených podniku HIS.

| (12) | Produkty podniku HIS nepretržite podporovali tieto administratívne procesy: správu žiadostí a zápisov, správu študentov, správu skúšok, správu zamestnancov a pracovných miest. Informačné systémy podniku HIS (napríklad nová generácia softvéru HISinOne (7)) sa používajú vo viac ako 200 verejných a náboženských inštitúciách vysokoškolského vzdelávania v Nemecku (8). |
| --- | --- |

(12)

Produkty podniku HIS nepretržite podporovali tieto administratívne procesy: správu žiadostí a zápisov, správu študentov, správu skúšok, správu zamestnancov a pracovných miest. Informačné systémy podniku HIS (napríklad nová generácia softvéru HISinOne (7)) sa používajú vo viac ako 200 verejných a náboženských inštitúciách vysokoškolského vzdelávania v Nemecku (8).

HISinOne

7

8

| (13) | Účelom založenia podniku HIS bolo zaručiť dlhodobý, nepretržite dostupný sortiment služieb, ktoré nie sú zamerané na maximalizáciu zisku, ale výlučne na požiadavky vysokoškolského vzdelávania v odvetví informačných technológií pre vysokoškolské vzdelávanie. Aby sa umožnilo poskytnutie takejto ponuky, podnik HIS od svojho založenia nepretržite dostáva štátne dotácie vo forme priamych grantov. Ako nezisková/verejnoprospešná organizácia bol podnik HIS oslobodený od dane z príjmov právnických osôb (Körperschaftsteuer) (9) a dane zo zisku z podnikateľskej činnosti (Gewerbesteuer) (10). |
| --- | --- |

(13)

Účelom založenia podniku HIS bolo zaručiť dlhodobý, nepretržite dostupný sortiment služieb, ktoré nie sú zamerané na maximalizáciu zisku, ale výlučne na požiadavky vysokoškolského vzdelávania v odvetví informačných technológií pre vysokoškolské vzdelávanie. Aby sa umožnilo poskytnutie takejto ponuky, podnik HIS od svojho založenia nepretržite dostáva štátne dotácie vo forme priamych grantov. Ako nezisková/verejnoprospešná organizácia bol podnik HIS oslobodený od dane z príjmov právnických osôb (Körperschaftsteuer) (9) a dane zo zisku z podnikateľskej činnosti (Gewerbesteuer) (10).

Körperschaftsteuer

9

Gewerbesteuer

10

| (14) | Podnik HIS poskytoval svoje produkty a služby univerzitám spočiatku bezplatne, ale v roku 1997 začal verejným inštitúciám vysokoškolského vzdelávania účtovať poplatky, čo však nemalo vplyv na charakter financovania, teda na financovanie strát. V roku 2003 bolo financovanie znovu upravené, keďže poplatky sa zmenili na ceny, ktoré stanovila dozorná rada. To viedlo k významnému spolufinancovaniu činností podniku HIS univerzitami, ktoré vzrástlo z 35,7 % v roku 2002 na 74,1 % v roku 2013. Dňa 16. septembra 2013 podnik HIS formálne oddelil oblasti vysokoškolského rozvoja a vysokoškolského výskumu, a transformoval ich na nezávislú inštitúciu financovanú spolkovým štátom a spolkovými krajinami. Služby podpory IT v oblasti vysokoškolského vzdelávania si ponechal podnik HIS IT. V nasledujúcom texte sa označenie „HIS IT“ bude používať aj v súvislosti s obdobím pred rokom 2013 na označenie údajov o transakciách alebo ako odkaz na iné skutočnosti, ktoré konkrétne súviseli s činnosťami podniku HIS v oblasti IT. |
| --- | --- |

(14)

Podnik HIS poskytoval svoje produkty a služby univerzitám spočiatku bezplatne, ale v roku 1997 začal verejným inštitúciám vysokoškolského vzdelávania účtovať poplatky, čo však nemalo vplyv na charakter financovania, teda na financovanie strát. V roku 2003 bolo financovanie znovu upravené, keďže poplatky sa zmenili na ceny, ktoré stanovila dozorná rada. To viedlo k významnému spolufinancovaniu činností podniku HIS univerzitami, ktoré vzrástlo z 35,7 % v roku 2002 na 74,1 % v roku 2013. Dňa 16. septembra 2013 podnik HIS formálne oddelil oblasti vysokoškolského rozvoja a vysokoškolského výskumu, a transformoval ich na nezávislú inštitúciu financovanú spolkovým štátom a spolkovými krajinami. Služby podpory IT v oblasti vysokoškolského vzdelávania si ponechal podnik HIS IT. V nasledujúcom texte sa označenie „HIS IT“ bude používať aj v súvislosti s obdobím pred rokom 2013 na označenie údajov o transakciách alebo ako odkaz na iné skutočnosti, ktoré konkrétne súviseli s činnosťami podniku HIS v oblasti IT.

HIS IT

| (15) | Dňa 28. januára 2014 sa podnik HIS transformoval na družstvo (Genossenschaft a premenoval sa na HIS eG). Nemecko potvrdilo, že podnik HIS od 1. januára 2014 už nedostával priame granty. Družstvo HIS eG je financované svojimi členmi. Všetky spolkové krajiny (predtým spoločníci v podniku HIS) sú členmi HIS eG a členstvo v tomto družstve je otvorené verejným univerzitám. Pri vstupe do družstva je každý člen povinný vložiť vklad najmenej jedného a maximálne desiatich podielov v hodnote 5 000 EUR. Členovia takisto platia ročný členský poplatok a univerzity patriace do tohto družstva okrem toho platia poplatok za služby, ktoré podnik HIS eG poskytuje. Služby podniku HIS eG môžu využívať iba členovia. |
| --- | --- |

(15)

Dňa 28. januára 2014 sa podnik HIS transformoval na družstvo (Genossenschaft a premenoval sa na HIS eG). Nemecko potvrdilo, že podnik HIS od 1. januára 2014 už nedostával priame granty. Družstvo HIS eG je financované svojimi členmi. Všetky spolkové krajiny (predtým spoločníci v podniku HIS) sú členmi HIS eG a členstvo v tomto družstve je otvorené verejným univerzitám. Pri vstupe do družstva je každý člen povinný vložiť vklad najmenej jedného a maximálne desiatich podielov v hodnote 5 000 EUR. Členovia takisto platia ročný členský poplatok a univerzity patriace do tohto družstva okrem toho platia poplatok za služby, ktoré podnik HIS eG poskytuje. Služby podniku HIS eG môžu využívať iba členovia.

Genossenschaft

HIS eG

2.2.   Sťažnosť

Sťažnosť

| (16) | Sťažovateľ, podnik Datenlotsen, je nemecká spoločnosť pôsobiaca na trhu univerzitných informačných systémov od roku 1993. Podľa vlastných údajov je klientmi podniku Datenlotsen viac ako 70 univerzít v Nemecku, Rakúsku a vo Švajčiarsku, ktorým poskytuje integrovaný IT softvér a podporu pre akademické riadenie. Jeho hlavným produktom je „CampusNet“. |
| --- | --- |

(16)

Sťažovateľ, podnik Datenlotsen, je nemecká spoločnosť pôsobiaca na trhu univerzitných informačných systémov od roku 1993. Podľa vlastných údajov je klientmi podniku Datenlotsen viac ako 70 univerzít v Nemecku, Rakúsku a vo Švajčiarsku, ktorým poskytuje integrovaný IT softvér a podporu pre akademické riadenie. Jeho hlavným produktom je „CampusNet“.

| (17) | Podľa sťažovateľa nezákonné štátne financovanie do 31. decembra 2013 umožnilo podniku HIS ponúkať softvér nemeckým a zahraničným verejným a súkromným univerzitám bez účtovania licenčných poplatkov a ponúkať služby technickej podpory pod trhovou cenou, čo podhodnocovalo konkurentov a vo všeobecnosti bránilo rozvoju trhu so softvérom v Nemecku. Služby, ktoré ponúkal podnik HIS, údajne konkurovali komerčným službám samotného sťažovateľa. Sťažovateľ tvrdí, že každoročné štátne financovanie predstavuje neoznámenú prevádzkovú pomoc (11), z ktorej podniku HIS takmer 40 rokov plynuli výhody. |
| --- | --- |

(17)

Podľa sťažovateľa nezákonné štátne financovanie do 31. decembra 2013 umožnilo podniku HIS ponúkať softvér nemeckým a zahraničným verejným a súkromným univerzitám bez účtovania licenčných poplatkov a ponúkať služby technickej podpory pod trhovou cenou, čo podhodnocovalo konkurentov a vo všeobecnosti bránilo rozvoju trhu so softvérom v Nemecku. Služby, ktoré ponúkal podnik HIS, údajne konkurovali komerčným službám samotného sťažovateľa. Sťažovateľ tvrdí, že každoročné štátne financovanie predstavuje neoznámenú prevádzkovú pomoc (11), z ktorej podniku HIS takmer 40 rokov plynuli výhody.

11

| (18) | Sťažovateľ takisto poukázal na to, že podnik HIS bol oslobodený od dane, najmä podľa zákona o dani z príjmov právnických osôb, zákona o dani zo zisku z podnikateľskej činnosti a zákona o dani z pridanej hodnoty. |
| --- | --- |

(18)

Sťažovateľ takisto poukázal na to, že podnik HIS bol oslobodený od dane, najmä podľa zákona o dani z príjmov právnických osôb, zákona o dani zo zisku z podnikateľskej činnosti a zákona o dani z pridanej hodnoty.

| (19) | Sťažovateľ okrem toho uviedol tvrdenia o štátnej pomoci v prospech družstva HIS eG. Ako však bolo výslovne uvedené v odôvodnení 16 rozhodnutia o začatí konania, tieto tvrdenia nie sú súčasťou formálneho vyšetrovania vo veci tejto štátnej pomoci, a preto nebudú predmetom tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(19)

Sťažovateľ okrem toho uviedol tvrdenia o štátnej pomoci v prospech družstva HIS eG. Ako však bolo výslovne uvedené v odôvodnení 16 rozhodnutia o začatí konania, tieto tvrdenia nie sú súčasťou formálneho vyšetrovania vo veci tejto štátnej pomoci, a preto nebudú predmetom tohto rozhodnutia.

2.3.   Tvrdenia Nemecka pred rozhodnutím o začatí konania

Tvrdenia Nemecka pred rozhodnutím o začatí konania

| (20) | Nemecko tvrdilo, že opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Po prvé, podnik HIS nebol „podnikom“, ale skôr súčasťou „vnútornej/internej štátnej organizácie“ v oblasti vzdelávania a jeho činnosti mali prevažne nehospodársky charakter. Po druhé, činnosti podniku HIS boli v súlade so vzdelávacími úlohami štátu, ktoré sa vzťahujú na poskytovanie ľudských, finančných a organizačných zdrojov univerzitám. |
| --- | --- |

(20)

Nemecko tvrdilo, že opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Po prvé, podnik HIS nebol „podnikom“, ale skôr súčasťou „vnútornej/internej štátnej organizácie“ v oblasti vzdelávania a jeho činnosti mali prevažne nehospodársky charakter. Po druhé, činnosti podniku HIS boli v súlade so vzdelávacími úlohami štátu, ktoré sa vzťahujú na poskytovanie ľudských, finančných a organizačných zdrojov univerzitám.

| (21) | Nemecko ďalej tvrdilo, že podnik HIS prostredníctvom svojho štátneho financovania nezískal výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, keďže akákoľvek „výhoda sa v celom rozsahu preniesla späť do Nemecka prostredníctvom štátom financovaných univerzít.“ Nemecko takisto vysvetlilo, že spojenie všetkých IT operácií pre verejné univerzity do jedného subjektu, HIS, bolo ekonomicky racionálne rozhodnutie v súlade s trhom. |
| --- | --- |

(21)

Nemecko ďalej tvrdilo, že podnik HIS prostredníctvom svojho štátneho financovania nezískal výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, keďže akákoľvek „výhoda sa v celom rozsahu preniesla späť do Nemecka prostredníctvom štátom financovaných univerzít.“ Nemecko takisto vysvetlilo, že spojenie všetkých IT operácií pre verejné univerzity do jedného subjektu, HIS, bolo ekonomicky racionálne rozhodnutie v súlade s trhom.

| (22) | Subsidiárne nemecké orgány tvrdili, že každoročné štátne financovanie






  a) | sa týkalo služieb všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle článku 106 ods. 2 zmluvy alebo |
| --- | --- | --- |

(22)

Subsidiárne nemecké orgány tvrdili, že každoročné štátne financovanie

a)

sa týkalo služieb všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle článku 106 ods. 2 zmluvy alebo

| b) | predstavovalo existujúcu pomoc podľa nariadenia Rady (EÚ) 2015/1589 (12) (ďalej len „procesné nariadenie“ ), ktoré sa stalo pomocou v dôsledku vývoja vnútorného trhu, konkrétnejšie vývoja trhu s produktmi podniku HIS. |
| --- | --- |

b)

predstavovalo existujúcu pomoc podľa nariadenia Rady (EÚ) 2015/1589 (12) (ďalej len „procesné nariadenie“ ), ktoré sa stalo pomocou v dôsledku vývoja vnútorného trhu, konkrétnejšie vývoja trhu s produktmi podniku HIS.

12

| (23) | Nemecko nakoniec uviedlo, že priame štátne financovanie (financovanie deficitu prostredníctvom vyplácania priamych grantov) bolo zrušené 31. decembra 2013. Pokiaľ ide o údajné daňové opatrenia, Nemecko tvrdilo, že oslobodenia od dane sú výsledkom riadneho uplatňovania nemeckých daňových právnych predpisov. |
| --- | --- |

(23)

Nemecko nakoniec uviedlo, že priame štátne financovanie (financovanie deficitu prostredníctvom vyplácania priamych grantov) bolo zrušené 31. decembra 2013. Pokiaľ ide o údajné daňové opatrenia, Nemecko tvrdilo, že oslobodenia od dane sú výsledkom riadneho uplatňovania nemeckých daňových právnych predpisov.

2.4.   Dôvody na začatie konania vo veci formálneho zisťovania

Dôvody na začatie konania vo veci formálneho zisťovania

| (24) | Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho vyšetrovacieho konania vyjadrila pochybnosti o tom, či priame granty a daňové opatrenia, ktorých výhody plynuli podniku HIS do 31. decembra 2013 (13), predstavovali pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, a ak áno, či sa považovala za zlučiteľnú existujúcu pomoc. |
| --- | --- |

(24)

Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho vyšetrovacieho konania vyjadrila pochybnosti o tom, či priame granty a daňové opatrenia, ktorých výhody plynuli podniku HIS do 31. decembra 2013 (13), predstavovali pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, a ak áno, či sa považovala za zlučiteľnú existujúcu pomoc.

13

2.4.1.   Existencia pomoci

Existencia pomoci

| (25) | Pokiaľ ide o existenciu štátnej pomoci, v rozhodnutí o začatí konania boli vyjadrené pochybnosti týkajúce sa existencie niekoľkých prvkov potrebných na vyvodenie záveru, že opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(25)

Pokiaľ ide o existenciu štátnej pomoci, v rozhodnutí o začatí konania boli vyjadrené pochybnosti týkajúce sa existencie niekoľkých prvkov potrebných na vyvodenie záveru, že opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc.

| (26) | Po prvé, Komisia nastolila otázku, či HIS predstavuje podnik v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy alebo nie. Komisia konkrétne spochybnila, či mali činnosti podniku HIS nehospodársky charakter na základe toho, že 1) podnik HIS bol nástroj používaný v rámci vlastnej štruktúry štátu v oblasti vzdelávania (14) alebo 2) činnosť podniku HIS, konkrétnejšie poskytovanie softvéru univerzitám, úzko súviselo s vykonávaním verejnej úlohy štátu (15)„svojou povahou, cieľom a pravidlami, ktorým podlieha (16).“ V rozsudku vo veci Compass-Datenbank Súdny dvor rozhodol, že činnosť v oblasti zberu údajov vo vzťahu k podnikom na základe ich povinnosti zverejňovať údaje, ktorú nemožno oddeliť od zberu a uchovávania týchto údajov, predstavuje činnosť nehospodárskeho charakteru (17). Komisia vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o charakterizáciu činností podniku HIS ako nehospodárskych vzhľadom na tieto skutočnosti:






  a) | niektoré vlastnosti softvéru, ktorý poskytoval podnik HIS, neboli „charakteristické pre vzdelávanie“, napríklad personálny a finančný softvér; |
| --- | --- | --- |

(26)

Po prvé, Komisia nastolila otázku, či HIS predstavuje podnik v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy alebo nie. Komisia konkrétne spochybnila, či mali činnosti podniku HIS nehospodársky charakter na základe toho, že 1) podnik HIS bol nástroj používaný v rámci vlastnej štruktúry štátu v oblasti vzdelávania (14) alebo 2) činnosť podniku HIS, konkrétnejšie poskytovanie softvéru univerzitám, úzko súviselo s vykonávaním verejnej úlohy štátu (15)„svojou povahou, cieľom a pravidlami, ktorým podlieha (16).“ V rozsudku vo veci Compass-Datenbank Súdny dvor rozhodol, že činnosť v oblasti zberu údajov vo vzťahu k podnikom na základe ich povinnosti zverejňovať údaje, ktorú nemožno oddeliť od zberu a uchovávania týchto údajov, predstavuje činnosť nehospodárskeho charakteru (17). Komisia vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o charakterizáciu činností podniku HIS ako nehospodárskych vzhľadom na tieto skutočnosti:

vlastnej

14

15

16

Compass-Datenbank

17

a)

niektoré vlastnosti softvéru, ktorý poskytoval podnik HIS, neboli „charakteristické pre vzdelávanie“, napríklad personálny a finančný softvér;

| b) | softvér podniku HIS nemuseli univerzity používať výlučne na nehospodárske účely; |
| --- | --- |

b)

softvér podniku HIS nemuseli univerzity používať výlučne na nehospodárske účely;

| c) | existencia konkurentov na trhu mohla spochybniť predstavu, že podnik HIS vykonával činnosť nehospodárskeho charakteru, ktorá dopĺňa verejnú úlohu poskytovania univerzitného vzdelávania a |
| --- | --- |

c)

existencia konkurentov na trhu mohla spochybniť predstavu, že podnik HIS vykonával činnosť nehospodárskeho charakteru, ktorá dopĺňa verejnú úlohu poskytovania univerzitného vzdelávania a

| d) | poskytovanie IT služieb podnikom HIS súkromným nemeckým a zahraničným univerzitám sa nejavilo ako činnosť nehospodárskeho charakteru. Nemecko v súvislosti s poskytovaním služieb súkromným nemeckým a zahraničným univerzitám tvrdilo, že účtovníctvo súvisiace s touto činnosťou bolo oddelené od účtovníctva týkajúceho sa služieb verejným univerzitám, ale podľa rozhodnutia o začatí konania Nemecko neposkytlo žiadne dôkazy. |
| --- | --- |

d)

poskytovanie IT služieb podnikom HIS súkromným nemeckým a zahraničným univerzitám sa nejavilo ako činnosť nehospodárskeho charakteru. Nemecko v súvislosti s poskytovaním služieb súkromným nemeckým a zahraničným univerzitám tvrdilo, že účtovníctvo súvisiace s touto činnosťou bolo oddelené od účtovníctva týkajúceho sa služieb verejným univerzitám, ale podľa rozhodnutia o začatí konania Nemecko neposkytlo žiadne dôkazy.

| (27) | Po druhé, v rozhodnutí o začatí konania boli vyjadrené pochybnosti o tom, či priame granty poskytli alebo neposkytli podniku HIS selektívnu výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, pretože štátne financovanie, z ktorého podniku HIS plynuli výhody, sa nemuselo v celom rozsahu vrátiť štátu (prostredníctvom univerzít). V rozhodnutí o začatí konania bolo uvedené, že priame granty podniku HIS nemusia byť v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(27)

Po druhé, v rozhodnutí o začatí konania boli vyjadrené pochybnosti o tom, či priame granty poskytli alebo neposkytli podniku HIS selektívnu výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, pretože štátne financovanie, z ktorého podniku HIS plynuli výhody, sa nemuselo v celom rozsahu vrátiť štátu (prostredníctvom univerzít). V rozhodnutí o začatí konania bolo uvedené, že priame granty podniku HIS nemusia byť v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

| (28) | V rozhodnutí o začatí konania boli vyjadrené pochybnosti, pokiaľ ide o otázku, či oslobodenie podniku HIS od dane poskytlo podniku HIS inú selektívnu výhodu, z ktorej by neplynuli výhody iným neziskovým podnikom s verejnoprospešným účelom, ktoré vykonávajú hospodársku činnosť. Celkovo zhrnuté, Komisia spochybnila, či sa predmetné oslobodenia od dane správne uplatnili na podnik HIS. |
| --- | --- |

(28)

V rozhodnutí o začatí konania boli vyjadrené pochybnosti, pokiaľ ide o otázku, či oslobodenie podniku HIS od dane poskytlo podniku HIS inú selektívnu výhodu, z ktorej by neplynuli výhody iným neziskovým podnikom s verejnoprospešným účelom, ktoré vykonávajú hospodársku činnosť. Celkovo zhrnuté, Komisia spochybnila, či sa predmetné oslobodenia od dane správne uplatnili na podnik HIS.

| (29) | Po tretie, Komisia vyjadrila pochybnosti, či boli alebo neboli splnené podmienky služieb všeobecného hospodárskeho záujmu vzhľadom na to, že zmluvy a iné právne ustanovenia vzťahujúce sa na činnosť podniku HIS nepredstavovali „poverenie“ a že nebol vopred stanovený žiadny mechanizmus na zamedzenie nadmernej kompenzácie, ako sa vyžaduje v rozsudku vo veci Altmark (18) na účel stanovenia toho, že opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(29)

Po tretie, Komisia vyjadrila pochybnosti, či boli alebo neboli splnené podmienky služieb všeobecného hospodárskeho záujmu vzhľadom na to, že zmluvy a iné právne ustanovenia vzťahujúce sa na činnosť podniku HIS nepredstavovali „poverenie“ a že nebol vopred stanovený žiadny mechanizmus na zamedzenie nadmernej kompenzácie, ako sa vyžaduje v rozsudku vo veci Altmark (18) na účel stanovenia toho, že opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc.

Altmark

18

| (30) | Komisia usúdila, že v prípade, že by opatrenia predstavovali štátnu pomoc, by s najväčšou pravdepodobnosťou narušili alebo prinajmenšom hrozili narušením hospodárskej súťaže. Okrem toho nebolo možné vylúčiť vplyv na obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(30)

Komisia usúdila, že v prípade, že by opatrenia predstavovali štátnu pomoc, by s najväčšou pravdepodobnosťou narušili alebo prinajmenšom hrozili narušením hospodárskej súťaže. Okrem toho nebolo možné vylúčiť vplyv na obchod medzi členskými štátmi.

2.4.2.   Kvalifikácia ako nová pomoc

Kvalifikácia ako nová pomoc

| (31) | Ak by sa preukázala existencia štátnej pomoci, Komisia vyjadrila pochybnosti, či sa dané opatrenia môžu považovať za existujúcu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy a článku 1 písm. b) bodu v) nariadenia (EÚ) 2015/1589, ako tvrdilo Nemecko. |
| --- | --- |

(31)

Ak by sa preukázala existencia štátnej pomoci, Komisia vyjadrila pochybnosti, či sa dané opatrenia môžu považovať za existujúcu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy a článku 1 písm. b) bodu v) nariadenia (EÚ) 2015/1589, ako tvrdilo Nemecko.

| (32) | Nemecko tvrdilo, že každoročné financovanie podniku HIS ako schéma sa musí považovať za existujúcu pomoc, pretože v čase, keď bola poskytnutá (v roku 1976), neexistoval trh s produktmi a službami, ktoré poskytoval podnik HIS, a preto každoročné financovanie nemôže predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Komisia dospela k záveru, že od založenia podniku HIS sa mohol vytvoriť trh s predmetnými IT produktmi a službami v zmysle článku 1 písm. b) bodu v) nariadenia (EÚ) 2015/1589 (pozri odôvodnenie 191 rozhodnutia o začatí konania), a podniku HIS preto mohli plynúť výhody zo štátnej pomoci od vzniku tohto trhu. V rozhodnutí o začatí konania sa však uvádza, že Nemecko neposkytlo dostatočný dôkaz o tom, že trh v roku 1976 neexistoval, zatiaľ čo už prebiehali činnosti podniku HIS. Okrem dôkazov o tom, že trh na začiatku referenčného obdobia neexistoval, sa od Nemecka vyžadovalo, aby preukázalo, že táto schéma neprešla významnými zmenami, odkedy sa stala štátnou pomocou. Komisia poukázala na to, že zmeny vo finančnom nástroji by sa mali považovať za významné, ak sa zmenia jeho hlavné prvky, napríklad charakter výhody, cieľ sledovaný opatrením, jeho právny základ, množstvo zvýhodnených podnikov alebo zdroj financovania. |
| --- | --- |

(32)

Nemecko tvrdilo, že každoročné financovanie podniku HIS ako schéma sa musí považovať za existujúcu pomoc, pretože v čase, keď bola poskytnutá (v roku 1976), neexistoval trh s produktmi a službami, ktoré poskytoval podnik HIS, a preto každoročné financovanie nemôže predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Komisia dospela k záveru, že od založenia podniku HIS sa mohol vytvoriť trh s predmetnými IT produktmi a službami v zmysle článku 1 písm. b) bodu v) nariadenia (EÚ) 2015/1589 (pozri odôvodnenie 191 rozhodnutia o začatí konania), a podniku HIS preto mohli plynúť výhody zo štátnej pomoci od vzniku tohto trhu. V rozhodnutí o začatí konania sa však uvádza, že Nemecko neposkytlo dostatočný dôkaz o tom, že trh v roku 1976 neexistoval, zatiaľ čo už prebiehali činnosti podniku HIS. Okrem dôkazov o tom, že trh na začiatku referenčného obdobia neexistoval, sa od Nemecka vyžadovalo, aby preukázalo, že táto schéma neprešla významnými zmenami, odkedy sa stala štátnou pomocou. Komisia poukázala na to, že zmeny vo finančnom nástroji by sa mali považovať za významné, ak sa zmenia jeho hlavné prvky, napríklad charakter výhody, cieľ sledovaný opatrením, jeho právny základ, množstvo zvýhodnených podnikov alebo zdroj financovania.

2.4.3.   Zlučiteľnosť pomoci

Zlučiteľnosť pomoci

| (33) | Pokiaľ ide o zlučiteľnosť údajných opatrení pomoci, Komisia vyjadrila pochybnosti, či by boli alebo neboli zlučiteľné s vnútorným trhom na základe akýchkoľvek usmernení, nariadenia Komisie (EÚ) č. 651/2014 (19), nariadenia Komisie (EÚ) č. 1407/2013 (20), alebo priamo podľa ustanovení článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. |
| --- | --- |

(33)

Pokiaľ ide o zlučiteľnosť údajných opatrení pomoci, Komisia vyjadrila pochybnosti, či by boli alebo neboli zlučiteľné s vnútorným trhom na základe akýchkoľvek usmernení, nariadenia Komisie (EÚ) č. 651/2014 (19), nariadenia Komisie (EÚ) č. 1407/2013 (20), alebo priamo podľa ustanovení článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.

19

20

3.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

3.1.   Pripomienky zainteresovaných strán okrem sťažovateľa

Pripomienky zainteresovaných strán okrem sťažovateľa

| (34) | Komisii bolo doručených okrem pripomienok sťažovateľa a Nemecka 42 podnetov prevažne od verejných inštitúcií vysokoškolského vzdelávania používajúcich softvér podniku HIS a od menších subdodávateľov, ktorí na svoju podnikateľskú činnosť využívajú otvorenú architektúru produktov HIS. Okrem toho sa vyjadrili dvaja talianski poskytovatelia softvéru. |
| --- | --- |

(34)

Komisii bolo doručených okrem pripomienok sťažovateľa a Nemecka 42 podnetov prevažne od verejných inštitúcií vysokoškolského vzdelávania používajúcich softvér podniku HIS a od menších subdodávateľov, ktorí na svoju podnikateľskú činnosť využívajú otvorenú architektúru produktov HIS. Okrem toho sa vyjadrili dvaja talianski poskytovatelia softvéru.

| (35) | Zainteresované strany s výnimkou dvoch talianskych podnikov zdôraznili úzke prepojenie medzi funkčnosťou produktov a služieb podniku HIS a celkovým univerzitným systémom. |
| --- | --- |

(35)

Zainteresované strany s výnimkou dvoch talianskych podnikov zdôraznili úzke prepojenie medzi funkčnosťou produktov a služieb podniku HIS a celkovým univerzitným systémom.

| (36) | Univerzitný systém vyžadoval vývoj konkrétnych IT riešení prispôsobených osobitným potrebám verejných inštitúcií vysokoškolského vzdelávania. Bolo zdôraznené, že IT riešenia sa vyvíjali a prispôsobovali postupne v úzkej spolupráci medzi podnikom HIS a stranami, ktoré predložili pripomienky. Od založenia podniku HIS v roku 1976 existuje úzke prepojenie medzi jeho činnosťami a verejným vzdelávaním. Spočiatku, v polovici 70. rokov, začal podnik HIS vyvíjať softvér pre jednotlivé oddelenia správy univerzít. Táto činnosť sa týkala riešení pre jednotlivé administratívne oblasti, ktoré však spolu nesúviseli. Softvér HIS-GX predstavoval koncom 80. rokov prvé vyvinuté integrované riešenie akademického riadenia. Aj keď sa produkty a technológie časom menili, podnik HIS plnil vždy podobné funkcie, napríklad podporoval spravovanie prihlášok a prijímania, študentov, absolventov, skúšok a prednášok (21). |
| --- | --- |

(36)

Univerzitný systém vyžadoval vývoj konkrétnych IT riešení prispôsobených osobitným potrebám verejných inštitúcií vysokoškolského vzdelávania. Bolo zdôraznené, že IT riešenia sa vyvíjali a prispôsobovali postupne v úzkej spolupráci medzi podnikom HIS a stranami, ktoré predložili pripomienky. Od založenia podniku HIS v roku 1976 existuje úzke prepojenie medzi jeho činnosťami a verejným vzdelávaním. Spočiatku, v polovici 70. rokov, začal podnik HIS vyvíjať softvér pre jednotlivé oddelenia správy univerzít. Táto činnosť sa týkala riešení pre jednotlivé administratívne oblasti, ktoré však spolu nesúviseli. Softvér HIS-GX predstavoval koncom 80. rokov prvé vyvinuté integrované riešenie akademického riadenia. Aj keď sa produkty a technológie časom menili, podnik HIS plnil vždy podobné funkcie, napríklad podporoval spravovanie prihlášok a prijímania, študentov, absolventov, skúšok a prednášok (21).

21

| (37) | Niekoľko strán zdôraznilo, že model otvoreného zdroja a údajov podniku HIS umožnil univerzitám ďalej vyvíjať softvérové produkty v súlade s požiadavkami miestneho použitia. Zainteresované strany celkovo vyjadrili názor, že príslušné softvérové produkty boli vysoko špecializované a prispôsobené s cieľom plniť osobitné funkcie v rámci univerzitného systému v Nemecku. |
| --- | --- |

(37)

Niekoľko strán zdôraznilo, že model otvoreného zdroja a údajov podniku HIS umožnil univerzitám ďalej vyvíjať softvérové produkty v súlade s požiadavkami miestneho použitia. Zainteresované strany celkovo vyjadrili názor, že príslušné softvérové produkty boli vysoko špecializované a prispôsobené s cieľom plniť osobitné funkcie v rámci univerzitného systému v Nemecku.

| (38) | Niekoľko zainteresovaných strán takisto zdôraznilo, že činnosti HIS nevylučovali z trhu iných účastníkov. Prevažná väčšina respondentov zastávala názor, že trh so softvérovými riešeniami pre sektor vysokoškolského vzdelávania v Nemecku sa vyvinul za posledných 12 až 14 rokov, konkrétne od rokov 2005/2007. Menšia skupina však uviedla, že trh vznikol už v 90. rokoch, aj keď s výrazne obmedzenejším portfóliom, ako mal podnik HIS. Je nesporné, že dodávatelia aspoň častí aplikácií na riadenie univerzít existujú už od tej doby a univerzity si môžu slobodne vybrať jedného alebo viacerých iných dodávateľov. Respondenti však poznamenali, že ani dnes neexistuje plnohodnotný trh, pretože neexistuje jediný poskytovateľ, ktorý vie poskytnúť celý rozsah služieb, ktoré poskytuje podnik HIS. |
| --- | --- |

(38)

Niekoľko zainteresovaných strán takisto zdôraznilo, že činnosti HIS nevylučovali z trhu iných účastníkov. Prevažná väčšina respondentov zastávala názor, že trh so softvérovými riešeniami pre sektor vysokoškolského vzdelávania v Nemecku sa vyvinul za posledných 12 až 14 rokov, konkrétne od rokov 2005/2007. Menšia skupina však uviedla, že trh vznikol už v 90. rokoch, aj keď s výrazne obmedzenejším portfóliom, ako mal podnik HIS. Je nesporné, že dodávatelia aspoň častí aplikácií na riadenie univerzít existujú už od tej doby a univerzity si môžu slobodne vybrať jedného alebo viacerých iných dodávateľov. Respondenti však poznamenali, že ani dnes neexistuje plnohodnotný trh, pretože neexistuje jediný poskytovateľ, ktorý vie poskytnúť celý rozsah služieb, ktoré poskytuje podnik HIS.

| (39) | Mnohí respondenti takisto zdôraznili, že v prípade, keby sa podnik HIS dostal do konkurzu v dôsledku konania o štátnej pomoci (založeného na scenári vrátenia pomoci), značne by sa narušil nemecký systém verejných univerzít. Náklady na zmenu dodávateľa sú údajne obrovské a vyžadovali by si značné časové obdobie (najmenej 24 mesiacov či dokonca 8 – 10 rokov). Zánik podniku HIS by takisto oslabil hospodársku súťaž na trhu, keďže charakter otvoreného zdroja softvéru podniku HIS v skutočnosti podnecuje hospodársku súťaž. Verejné inštitúcie vysokoškolského vzdelávania v Nemecku, ktoré zaslali pripomienky, sa vo všeobecnosti domnievali, že poskytovanie interných/vlastných riešení na vykonávanie ich hlavnej administratívnej činnosti tak, ako ich vykonával podnik HIS, je uspokojivé a malo by sa zachovať. |
| --- | --- |

(39)

Mnohí respondenti takisto zdôraznili, že v prípade, keby sa podnik HIS dostal do konkurzu v dôsledku konania o štátnej pomoci (založeného na scenári vrátenia pomoci), značne by sa narušil nemecký systém verejných univerzít. Náklady na zmenu dodávateľa sú údajne obrovské a vyžadovali by si značné časové obdobie (najmenej 24 mesiacov či dokonca 8 – 10 rokov). Zánik podniku HIS by takisto oslabil hospodársku súťaž na trhu, keďže charakter otvoreného zdroja softvéru podniku HIS v skutočnosti podnecuje hospodársku súťaž. Verejné inštitúcie vysokoškolského vzdelávania v Nemecku, ktoré zaslali pripomienky, sa vo všeobecnosti domnievali, že poskytovanie interných/vlastných riešení na vykonávanie ich hlavnej administratívnej činnosti tak, ako ich vykonával podnik HIS, je uspokojivé a malo by sa zachovať.

| (40) | Obidva podniky v Taliansku kritizovali tento systém a vyjadrili názor, že podnik HIS využíval nezlučiteľnú štátnu pomoc. Porovnali systém podpory podniku HIS so situáciou v Taliansku, ktoré takisto kritizovali za poskytnutie štátnej podpory istému talianskemu dodávateľovi univerzitného softvéru. Jeden z nich tiež zdôraznil, že v judikatúre, konkrétne v rozsudku vo veci Komisia/Taliansko sa v kontexte dodávky softvéru pre všeobecnú štátnu správu uvádza, že „návrh, programovanie a prevádzka systémov spracovania údajov majú technický charakter a teda nesúvisia s výkonom verejnej moci.“ (22) |
| --- | --- |

(40)

Obidva podniky v Taliansku kritizovali tento systém a vyjadrili názor, že podnik HIS využíval nezlučiteľnú štátnu pomoc. Porovnali systém podpory podniku HIS so situáciou v Taliansku, ktoré takisto kritizovali za poskytnutie štátnej podpory istému talianskemu dodávateľovi univerzitného softvéru. Jeden z nich tiež zdôraznil, že v judikatúre, konkrétne v rozsudku vo veci Komisia/Taliansko sa v kontexte dodávky softvéru pre všeobecnú štátnu správu uvádza, že „návrh, programovanie a prevádzka systémov spracovania údajov majú technický charakter a teda nesúvisia s výkonom verejnej moci.“ (22)

Komisia/Taliansko

22

3.2.   Pripomienky sťažovateľa

Pripomienky sťažovateľa

3.2.1.   Opatrenia predstavujú štátnu pomoc

Opatrenia predstavujú štátnu pomoc

3.2.1.1.   HIS je podnik vykonávajúci hospodársku činnosť

HIS je podnik vykonávajúci hospodársku činnosť

| (41) | Sťažovateľ zdôrazňuje, že klasifikácia subjektu ako podniku sa vždy uskutočňuje so zreteľom na jednotlivé činnosti. Ani postavenie subjektu vo vnútroštátnom práve, ani jeho cieľ dosiahnuť zisk nie sú relevantné. |
| --- | --- |

(41)

Sťažovateľ zdôrazňuje, že klasifikácia subjektu ako podniku sa vždy uskutočňuje so zreteľom na jednotlivé činnosti. Ani postavenie subjektu vo vnútroštátnom práve, ani jeho cieľ dosiahnuť zisk nie sú relevantné.

| (42) | Sťažovateľ tvrdí, že v rozhodnutí o začatí konania bol spochybnený charakter podniku HIS ako podniku na základe rozsudku vo veci Compass-Datenbank (23). V tomto rozsudku Súdny dvor rozhodol, že poskytovanie údajov spoločnosti verejnosti zo strany štátu nie je hospodárska činnosť, pretože je neoddeliteľná od zhromažďovania tých istých údajov, ktoré sú súčasťou výkonu verejnej moci („hoheitliche Befugnisse“) (24). Podľa sťažovateľa sa skutkový stav tejto veci líši od skutkového stavu v rozsudku vo veci Compass-Datenbank. Rozsudok vo veci Compass-Datenbank sa týkal činnosti súkromných spoločností v oblasti zverejňovania údajov o skutočnostiach a dokumentoch zaregistrovaných v rakúskom obchodnom registri. Sťažovateľ zdôrazňuje, že vo veci Compass-Datenbank bola celá činnosť v oblasti zverejňovania na rozdiel od tejto veci dôkladne regulovaná vrátane zákonnej povinnosti zverejňovania registrácie podnikov spojenej s „donucovacou činnosťou“. |
| --- | --- |

(42)

Sťažovateľ tvrdí, že v rozhodnutí o začatí konania bol spochybnený charakter podniku HIS ako podniku na základe rozsudku vo veci Compass-Datenbank (23). V tomto rozsudku Súdny dvor rozhodol, že poskytovanie údajov spoločnosti verejnosti zo strany štátu nie je hospodárska činnosť, pretože je neoddeliteľná od zhromažďovania tých istých údajov, ktoré sú súčasťou výkonu verejnej moci („hoheitliche Befugnisse“) (24). Podľa sťažovateľa sa skutkový stav tejto veci líši od skutkového stavu v rozsudku vo veci Compass-Datenbank. Rozsudok vo veci Compass-Datenbank sa týkal činnosti súkromných spoločností v oblasti zverejňovania údajov o skutočnostiach a dokumentoch zaregistrovaných v rakúskom obchodnom registri. Sťažovateľ zdôrazňuje, že vo veci Compass-Datenbank bola celá činnosť v oblasti zverejňovania na rozdiel od tejto veci dôkladne regulovaná vrátane zákonnej povinnosti zverejňovania registrácie podnikov spojenej s „donucovacou činnosťou“.

Compass-Datenbank

23

hoheitliche Befugnisse

24

Compass-Datenbank

Compass-Datenbank

Compass-Datenbank

| (43) | Sťažovateľ ďalej tvrdí, že podľa nemeckého práva môžu súkromné podniky konať v rámci verejnej moci, ale právomoc tak konať musí byť na podnik prenesená na základe právnych predpisov. Podľa sťažovateľa nemal podnik HIS verejnú moc, ani mu nebola zverená verejná úloha poskytovať IT služby univerzitám, a nevyplývalo mu to ani zo zákonnej povinnosti. |
| --- | --- |

(43)

Sťažovateľ ďalej tvrdí, že podľa nemeckého práva môžu súkromné podniky konať v rámci verejnej moci, ale právomoc tak konať musí byť na podnik prenesená na základe právnych predpisov. Podľa sťažovateľa nemal podnik HIS verejnú moc, ani mu nebola zverená verejná úloha poskytovať IT služby univerzitám, a nevyplývalo mu to ani zo zákonnej povinnosti.

| (44) | V skutočnosti, pokračuje sťažovateľ, poskytoval podnik HIS službu, ktorú by podľa nemeckých zákonov mohli poskytovať aj súkromné podniky. Určitá súvislosť medzi službami poskytovanými podnikom HIS a povinnosťou štátu v oblasti vzdelávania nemôže podľa sťažovateľa viesť k zrušeniu označenia HIS ako podniku. Univerzity potrebujú rôzne druhy služieb vrátane softvéru. Skutočnosť, že potrebujú služby, napríklad úpravy textu, by neviedla k záveru, že Microsoft nie je podnik. |
| --- | --- |

(44)

V skutočnosti, pokračuje sťažovateľ, poskytoval podnik HIS službu, ktorú by podľa nemeckých zákonov mohli poskytovať aj súkromné podniky. Určitá súvislosť medzi službami poskytovanými podnikom HIS a povinnosťou štátu v oblasti vzdelávania nemôže podľa sťažovateľa viesť k zrušeniu označenia HIS ako podniku. Univerzity potrebujú rôzne druhy služieb vrátane softvéru. Skutočnosť, že potrebujú služby, napríklad úpravy textu, by neviedla k záveru, že Microsoft nie je podnik.

| (45) | Sťažovateľ takisto zdôrazňuje, že Všeobecný súd vo veci Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz (25) konštatoval, že podnik verejného sektora, ktorý bol zo zákona poverený povinnosťou vo verejnom záujme (odstraňovanie domácich zvierat, ktoré uhynuli na niektoré nákazlivé choroby predstavujúce zdravotné riziko), vykonáva hospodársku činnosť. |
| --- | --- |

(45)

Sťažovateľ takisto zdôrazňuje, že Všeobecný súd vo veci Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz (25) konštatoval, že podnik verejného sektora, ktorý bol zo zákona poverený povinnosťou vo verejnom záujme (odstraňovanie domácich zvierat, ktoré uhynuli na niektoré nákazlivé choroby predstavujúce zdravotné riziko), vykonáva hospodársku činnosť.

Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz

25

| (46) | Podľa žalobcu sa rozsudkom Všeobecného súdu vo veci Španielsko/Komisia (26) a Súdneho dvora vo veci Aéroport de Paris (27) potvrdzuje, že ak sú na trhu konkurenti, činnosť má hospodársky charakter. Sťažovateľ okrem toho uvádza ďalšie dva prípady: Rozhodnutie Komisie C(2013) 2361 final týkajúce sa štátnej pomoci SA.25745 (ZVG Portal) (28) a rozhodnutie Komisie C(2009) 211 final týkajúce sa štátnej pomoci N467/08 (Program Aware-P „moderného hospodárenia s vodou a obnovy v Portugalsku“) (29). V druhom prípade Komisia zistila, že vývoj komerčne využiteľného softvéru na zlepšenie a údržbu vodohospodárskej infraštruktúry je hospodárskou činnosťou. Sťažovateľ vo veci ZVG Portal tvrdí, že zverejňovanie aukcií v insolvenčnom konaní súdmi nebolo považované za hospodársku činnosť, ale išlo o verejnú úlohu založenú na právnej povinnosti a „procesnú nevyhnutnosť“. |
| --- | --- |

(46)

Podľa žalobcu sa rozsudkom Všeobecného súdu vo veci Španielsko/Komisia (26) a Súdneho dvora vo veci Aéroport de Paris (27) potvrdzuje, že ak sú na trhu konkurenti, činnosť má hospodársky charakter. Sťažovateľ okrem toho uvádza ďalšie dva prípady: Rozhodnutie Komisie C(2013) 2361 final týkajúce sa štátnej pomoci SA.25745 (ZVG Portal) (28) a rozhodnutie Komisie C(2009) 211 final týkajúce sa štátnej pomoci N467/08 (Program Aware-P „moderného hospodárenia s vodou a obnovy v Portugalsku“) (29). V druhom prípade Komisia zistila, že vývoj komerčne využiteľného softvéru na zlepšenie a údržbu vodohospodárskej infraštruktúry je hospodárskou činnosťou. Sťažovateľ vo veci ZVG Portal tvrdí, že zverejňovanie aukcií v insolvenčnom konaní súdmi nebolo považované za hospodársku činnosť, ale išlo o verejnú úlohu založenú na právnej povinnosti a „procesnú nevyhnutnosť“.

Španielsko/Komisia

26

Aéroport de Paris

27

ZVG Portal

28

29

ZVG Portal

| (47) | Stručne povedané, podľa sťažovateľa poskytovanie služieb v súvislosti s výkonom verejnej úlohy nevyníma podnik poskytujúci túto službu z rozsahu pojmu „podnik“. |
| --- | --- |

(47)

Stručne povedané, podľa sťažovateľa poskytovanie služieb v súvislosti s výkonom verejnej úlohy nevyníma podnik poskytujúci túto službu z rozsahu pojmu „podnik“.

| (48) | Sťažovateľ tiež tvrdí, že rozsudok vo veci TenderNed (30) sa nevzťahuje na činnosti podniku HIS. Všeobecný súd v tomto rozsudku konštatoval, že poskytovanie funkcií súvisiacich s postupom obstarávania zmluvným orgánom v súlade s uplatniteľným právom o verejnom obstarávaní (na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni) je spojené s výkonom verejnej moci (bod 59 rozsudku vo veci TenderNed). Podľa sťažovateľa kritériá uznané v tomto rozsudku, napríklad 1) služba zverená podniku v snahe zabezpečiť vykonávanie právnych predpisov na úrovni EÚ (bod 106 rozsudku vo veci TenderNed), 2) charakter činnosti ako služby vo všeobecnom záujme; 3) existencia zákonnej povinnosti, ktorou sa nariaďuje poskytovanie služby, a 4) absencia odmeny za službu od tých, ktorí ju používajú, podporujú záver, že HIS bol podnik. Sťažovateľ poukazuje na to, že pre podnik HIS neexistuje zákonná povinnosť ani žiadny iný druh zákonného splnomocnenia na vykonávanie jeho činností. |
| --- | --- |

(48)

Sťažovateľ tiež tvrdí, že rozsudok vo veci TenderNed (30) sa nevzťahuje na činnosti podniku HIS. Všeobecný súd v tomto rozsudku konštatoval, že poskytovanie funkcií súvisiacich s postupom obstarávania zmluvným orgánom v súlade s uplatniteľným právom o verejnom obstarávaní (na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni) je spojené s výkonom verejnej moci (bod 59 rozsudku vo veci TenderNed). Podľa sťažovateľa kritériá uznané v tomto rozsudku, napríklad 1) služba zverená podniku v snahe zabezpečiť vykonávanie právnych predpisov na úrovni EÚ (bod 106 rozsudku vo veci TenderNed), 2) charakter činnosti ako služby vo všeobecnom záujme; 3) existencia zákonnej povinnosti, ktorou sa nariaďuje poskytovanie služby, a 4) absencia odmeny za službu od tých, ktorí ju používajú, podporujú záver, že HIS bol podnik. Sťažovateľ poukazuje na to, že pre podnik HIS neexistuje zákonná povinnosť ani žiadny iný druh zákonného splnomocnenia na vykonávanie jeho činností.

TenderNed

30

TenderNed

TenderNed

| (49) | Sťažovateľ napokon zopakoval, že podnik HIS sa musí považovať za podnik v starej aj novej (HIS eG) právnej forme. Sťažovateľ tiež tvrdil, že uzavretie trhu pokračovalo, keďže podnik HIS naďalej získava zmluvy na poskytovanie IT služieb. Podnik HIS mohol vyvíjať svoje produkty a získať svoju súčasnú pozíciu na trhu v dôsledku nepretržitého štátneho financovania v posledných desaťročiach. |
| --- | --- |

(49)

Sťažovateľ napokon zopakoval, že podnik HIS sa musí považovať za podnik v starej aj novej (HIS eG) právnej forme. Sťažovateľ tiež tvrdil, že uzavretie trhu pokračovalo, keďže podnik HIS naďalej získava zmluvy na poskytovanie IT služieb. Podnik HIS mohol vyvíjať svoje produkty a získať svoju súčasnú pozíciu na trhu v dôsledku nepretržitého štátneho financovania v posledných desaťročiach.

3.2.2.   Opatrenia nepredstavujú existujúcu pomoc

Opatrenia nepredstavujú existujúcu pomoc

3.2.2.1.   Pred desiatkami rokov existoval trh s univerzitným softvérom

Pred desiatkami rokov existoval trh s univerzitným softvérom

| (50) | Sťažovateľ tvrdí, že už v 70. rokoch minulého storočia existovali v Nemecku a v zahraničí podniky, ktoré pôsobili alebo mohli pôsobiť na trhu elektronickej správy údajov v sektore vysokoškolského vzdelávania. V čase, keď sa podnik HIS začal zaujímať o univerzitné softvérové systémy, pôsobili na trhu so softvérom pre malé a stredné podniky spoločnosti pôsobiace vo všetkých odvetviach. |
| --- | --- |

(50)

Sťažovateľ tvrdí, že už v 70. rokoch minulého storočia existovali v Nemecku a v zahraničí podniky, ktoré pôsobili alebo mohli pôsobiť na trhu elektronickej správy údajov v sektore vysokoškolského vzdelávania. V čase, keď sa podnik HIS začal zaujímať o univerzitné softvérové systémy, pôsobili na trhu so softvérom pre malé a stredné podniky spoločnosti pôsobiace vo všetkých odvetviach.

3.2.2.2.   Došlo k významnej zmene systému

Došlo k významnej zmene systému

| (51) | Sťažovateľ tvrdí, že podporované činnosti, spôsob financovania, ako aj formulovanie cieľa sa v danom prípade neustále menili. Účel podniku HIS bol podľa stanov sformulovaný veľmi všeobecne a nejasne. Takéto nejasné formulácie nespĺňajú požiadavku právnej istoty, pretože jednotlivci nemôžu uplatňovať svoje práva na základe takéhoto nejasného jazyka. Výška financovania bola stanovovaná na ročnom základe, takže opatrenie bolo v skutočnosti súborom ročne poskytovaných grantov. |
| --- | --- |

(51)

Sťažovateľ tvrdí, že podporované činnosti, spôsob financovania, ako aj formulovanie cieľa sa v danom prípade neustále menili. Účel podniku HIS bol podľa stanov sformulovaný veľmi všeobecne a nejasne. Takéto nejasné formulácie nespĺňajú požiadavku právnej istoty, pretože jednotlivci nemôžu uplatňovať svoje práva na základe takéhoto nejasného jazyka. Výška financovania bola stanovovaná na ročnom základe, takže opatrenie bolo v skutočnosti súborom ročne poskytovaných grantov.

| (52) | Pokiaľ ide o podporované produkty/služby, v priebehu rokov nebol sortiment produktov kontinuálny. Metódy získavania údajov sa stále vyvíjali: služby v 70. rokoch dvadsiateho storočia nemali nič spoločné so službami v 90. rokoch [ako sú moduly GX (pozri odôvodnenie 36)] alebo so systémom akademického riadenia z roku 2000. Pokiaľ ide o ciele, účelom podniku HIS pôvodne (v roku 1969) bolo prepojiť a vyhodnotiť údaje, ktoré poskytli jednotlivé univerzity a ktoré boli potrebné na vytvorenie vzdelávacích programov. Podnik HIS koordinoval aj konsolidáciu informácií medzi spolkovým štátom a spolkovými krajinami. Vzhľadom na to, že od roku 1971 spracovával univerzitné štatistiky Spolkový štatistický úrad, podnik HIS potreboval novú činnosť. Podnik HIS následne vyvinul softvér na pomoc univerzitám pri generovaní údajov potrebných na centrálne vyhodnocovanie údajov. Podnik HIS okrem toho vyvinul univerzitný výskum ako činnosť, ktorá spočívala v rozhovoroch so študentmi. |
| --- | --- |

(52)

Pokiaľ ide o podporované produkty/služby, v priebehu rokov nebol sortiment produktov kontinuálny. Metódy získavania údajov sa stále vyvíjali: služby v 70. rokoch dvadsiateho storočia nemali nič spoločné so službami v 90. rokoch [ako sú moduly GX (pozri odôvodnenie 36)] alebo so systémom akademického riadenia z roku 2000. Pokiaľ ide o ciele, účelom podniku HIS pôvodne (v roku 1969) bolo prepojiť a vyhodnotiť údaje, ktoré poskytli jednotlivé univerzity a ktoré boli potrebné na vytvorenie vzdelávacích programov. Podnik HIS koordinoval aj konsolidáciu informácií medzi spolkovým štátom a spolkovými krajinami. Vzhľadom na to, že od roku 1971 spracovával univerzitné štatistiky Spolkový štatistický úrad, podnik HIS potreboval novú činnosť. Podnik HIS následne vyvinul softvér na pomoc univerzitám pri generovaní údajov potrebných na centrálne vyhodnocovanie údajov. Podnik HIS okrem toho vyvinul univerzitný výskum ako činnosť, ktorá spočívala v rozhovoroch so študentmi.

| (53) | V roku 1976, pokračuje sťažovateľ, prevzal podnik HIS úlohu „vývoja postupov na racionalizáciou správy univerzít a poradenskej podpory pri jej uplatňovaní“, ktorú mohli vykonávať iné podniky. Bolo to tak, aj keby v skutočnosti neexistoval žiadny podnik, ktorý by skutočne poskytoval rovnakú službu. |
| --- | --- |

(53)

V roku 1976, pokračuje sťažovateľ, prevzal podnik HIS úlohu „vývoja postupov na racionalizáciou správy univerzít a poradenskej podpory pri jej uplatňovaní“, ktorú mohli vykonávať iné podniky. Bolo to tak, aj keby v skutočnosti neexistoval žiadny podnik, ktorý by skutočne poskytoval rovnakú službu.

skutočne

| (54) | Sťažovateľ tvrdí, že v 80. a 90. rokoch dvadsiateho storočia podniky postupne objavili univerzity ako potenciálnych klientov, ktorí potrebovali osobitný univerzitný softvér. Podnik HIS reagoval rozšírením rozsahu svojich činností tak, že k sortimentu svojich produktov jednoducho pridal softvérové produkty na operatívne riadenie univerzít, napríklad systémy „SOS“ (Studenten-Operations-Systems). Nikdy to nebolo súčasťou predmetu činnosti uvedenej v stanovách. Štátne financovanie podniku HIS tak podporovalo činnosť na trhu, na ktorom mal podnik HIS vždy konkurentov. |
| --- | --- |

(54)

Sťažovateľ tvrdí, že v 80. a 90. rokoch dvadsiateho storočia podniky postupne objavili univerzity ako potenciálnych klientov, ktorí potrebovali osobitný univerzitný softvér. Podnik HIS reagoval rozšírením rozsahu svojich činností tak, že k sortimentu svojich produktov jednoducho pridal softvérové produkty na operatívne riadenie univerzít, napríklad systémy „SOS“ (Studenten-Operations-Systems). Nikdy to nebolo súčasťou predmetu činnosti uvedenej v stanovách. Štátne financovanie podniku HIS tak podporovalo činnosť na trhu, na ktorom mal podnik HIS vždy konkurentov.

| (55) | Podľa sťažovateľa je pôvod súčasného postavenia podniku HIS na trhu v 80. a 90. rokoch 20. storočia. S finančnou podporou poskytovanou štátom podnik HIS vyvíjal a predával moduly HIS generácie GX, ktoré sa ešte používajú na takmer všetkých univerzitách. Toto štátne financovanie umožnilo podniku HIS etablovať svoju rozsiahlu prítomnosť na trhu, aj keď podľa sťažovateľa produkty podniku HIS nespĺňali požiadavky trhu. Podľa sťažnosti podnik HIS v roku 2012 v skutočnosti oznámil, že sa zameria na menšie univerzity, ktoré by si okrem štandardného súboru služieb mohli zakúpiť služby za príplatok. V súvislosti s týmito ďalšími službami však existujú konkurenti, pričom niektorým sa podarilo získať klientov. |
| --- | --- |

(55)

Podľa sťažovateľa je pôvod súčasného postavenia podniku HIS na trhu v 80. a 90. rokoch 20. storočia. S finančnou podporou poskytovanou štátom podnik HIS vyvíjal a predával moduly HIS generácie GX, ktoré sa ešte používajú na takmer všetkých univerzitách. Toto štátne financovanie umožnilo podniku HIS etablovať svoju rozsiahlu prítomnosť na trhu, aj keď podľa sťažovateľa produkty podniku HIS nespĺňali požiadavky trhu. Podľa sťažnosti podnik HIS v roku 2012 v skutočnosti oznámil, že sa zameria na menšie univerzity, ktoré by si okrem štandardného súboru služieb mohli zakúpiť služby za príplatok. V súvislosti s týmito ďalšími službami však existujú konkurenti, pričom niektorým sa podarilo získať klientov.

| (56) | Sťažovateľ trvá na tom, že hospodárska súťaž (vo forme alternatív k produktom podniku HIS) už v skutočnosti existovala v 90. rokoch 20. storočia, keď sa zaviedli integrované systémy akademického riadenia. Najvýznamnejší konkurent produktov podniku HIS sa stiahol z trhu z ekonomických dôvodov a podnik Datenlotsen takisto ponúkal konkurenčný produkt. Datenlotsen bol v skutočnosti taký úspešný, že v posledných rokoch vyhral väčšinu z 28 postupov verejného obstarávania. |
| --- | --- |

(56)

Sťažovateľ trvá na tom, že hospodárska súťaž (vo forme alternatív k produktom podniku HIS) už v skutočnosti existovala v 90. rokoch 20. storočia, keď sa zaviedli integrované systémy akademického riadenia. Najvýznamnejší konkurent produktov podniku HIS sa stiahol z trhu z ekonomických dôvodov a podnik Datenlotsen takisto ponúkal konkurenčný produkt. Datenlotsen bol v skutočnosti taký úspešný, že v posledných rokoch vyhral väčšinu z 28 postupov verejného obstarávania.

| (57) | Sťažovateľ uvádza celý rad ďalších konkurentov v Nemecku aj mimo neho, ktorí existovali v čase, keď sťažovateľ predložil svoje pripomienky, pričom uvádza, že univerzity často vyvíjali vlastné produkty. Sťažovateľ takisto zdôrazňuje, že systém podobný systému v Nemecku existoval v Španielsku, vo Francúzsku a v niektorých častiach Talianska. |
| --- | --- |

(57)

Sťažovateľ uvádza celý rad ďalších konkurentov v Nemecku aj mimo neho, ktorí existovali v čase, keď sťažovateľ predložil svoje pripomienky, pričom uvádza, že univerzity často vyvíjali vlastné produkty. Sťažovateľ takisto zdôrazňuje, že systém podobný systému v Nemecku existoval v Španielsku, vo Francúzsku a v niektorých častiach Talianska.

4.   PRIPOMIENKY NEMECKA

PRIPOMIENKY NEMECKA

| (58) | Nemecko uvádza, že podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2015/1589 by bolo vymáhanie akejkoľvek pomoci udelenej pred rokom 2003 premlčané. |
| --- | --- |

(58)

Nemecko uvádza, že podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2015/1589 by bolo vymáhanie akejkoľvek pomoci udelenej pred rokom 2003 premlčané.

| (59) | Nemecké orgány sa domnievajú, že podnik HIS nemal prospech zo žiadnej štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(59)

Nemecké orgány sa domnievajú, že podnik HIS nemal prospech zo žiadnej štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

4.1.   Opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc

Opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc

4.1.1.   Podnik HIS nie je podnik

Podnik HIS nie je podnik

4.1.1.1.   Podnik HIS je súčasťou „internej/vlastnej organizácie“

Podnik HIS je súčasťou „internej/vlastnej organizácie“

| (60) | Nemecko znovu zdôraznilo, že podnik HIS by sa mal považovať skôr za „vnútornú/internú štátnu organizáciu“ (staatlicher Binnenbereich) v oblasti vzdelávania: z dôvodov hospodárnosti mali spolkové krajiny a spolkový štát svoje zdroje na poskytovanie softvéru viazané v podniku HIS, ktoré by inak každá spolková krajina alebo každá univerzita museli poskytnúť samostatne. Nemecko zdôraznilo, že prevažná väčšina 42 zainteresovaných strán, ktoré sa vyjadrili k rozhodnutiu o začatí konania, tiež podporuje tento názor. Nemecko uvítalo mnoho pripomienok vyjadrujúcich názor, že univerzity sa od začiatku spoliehali na nákladovo efektívne riešenia, ktoré poskytoval podnik HIS. Nemecko takisto zdôraznilo, že v polovici pripomienok bolo uvedené, že zánik podniku HIS by mal za následok kolaps nemeckého systému vysokoškolského vzdelávania. Nemecko poznamenalo, že existencia a prevádzka podniku HIS sa považuje za kriticky dôležitú podmienku pre riadne fungovanie verejného systému vysokoškolského vzdelávania v Nemecku. |
| --- | --- |

(60)

Nemecko znovu zdôraznilo, že podnik HIS by sa mal považovať skôr za „vnútornú/internú štátnu organizáciu“ (staatlicher Binnenbereich) v oblasti vzdelávania: z dôvodov hospodárnosti mali spolkové krajiny a spolkový štát svoje zdroje na poskytovanie softvéru viazané v podniku HIS, ktoré by inak každá spolková krajina alebo každá univerzita museli poskytnúť samostatne. Nemecko zdôraznilo, že prevažná väčšina 42 zainteresovaných strán, ktoré sa vyjadrili k rozhodnutiu o začatí konania, tiež podporuje tento názor. Nemecko uvítalo mnoho pripomienok vyjadrujúcich názor, že univerzity sa od začiatku spoliehali na nákladovo efektívne riešenia, ktoré poskytoval podnik HIS. Nemecko takisto zdôraznilo, že v polovici pripomienok bolo uvedené, že zánik podniku HIS by mal za následok kolaps nemeckého systému vysokoškolského vzdelávania. Nemecko poznamenalo, že existencia a prevádzka podniku HIS sa považuje za kriticky dôležitú podmienku pre riadne fungovanie verejného systému vysokoškolského vzdelávania v Nemecku.

staatlicher Binnenbereich

| (61) | Spolkový štát alebo spolkové krajiny by podľa Nemecka nemali byť povinní externe zabezpečiť poskytovanie takýchto univerzitných softvérových služieb, pričom poznamenáva, že štát si vyhradzuje právo prijať základné rozhodnutie o tom, či bude sám poskytovať služby a nie je povinný obrátiť sa na trh (31). Toto rozhodnutie umožňujú štátu prijať aj zákony o verejnom obstarávaní (32). |
| --- | --- |

(61)

Spolkový štát alebo spolkové krajiny by podľa Nemecka nemali byť povinní externe zabezpečiť poskytovanie takýchto univerzitných softvérových služieb, pričom poznamenáva, že štát si vyhradzuje právo prijať základné rozhodnutie o tom, či bude sám poskytovať služby a nie je povinný obrátiť sa na trh (31). Toto rozhodnutie umožňujú štátu prijať aj zákony o verejnom obstarávaní (32).

31

32

| (62) | Podľa Nemecka bolo cieľom založenia podniku HIS zabezpečiť dlhodobý, nepretržite dostupný sortiment služieb v oblasti informačných služieb pre univerzity a nezameriavať sa pritom na maximalizáciu zisku, ale výlučne na potreby univerzít. Podnik HIS vykonával činnosti len v takom rozsahu, ktorý bol potrebný na to, aby univerzity vykonávali svoju verejnú úlohu. |
| --- | --- |

(62)

Podľa Nemecka bolo cieľom založenia podniku HIS zabezpečiť dlhodobý, nepretržite dostupný sortiment služieb v oblasti informačných služieb pre univerzity a nezameriavať sa pritom na maximalizáciu zisku, ale výlučne na potreby univerzít. Podnik HIS vykonával činnosti len v takom rozsahu, ktorý bol potrebný na to, aby univerzity vykonávali svoju verejnú úlohu.

| (63) | Hoci samotný HIS nie je verejným podnikom, vzhľadom na jeho riadenie, úlohy a kontrolné mechanizmy (jeho riadenie orgánmi/subjektmi verejnej moci, ktoré určujú aj jeho rozpočet, jeho osobitný pracovný program, ako aj podmienky jeho fungovania) ho treba vnímať ako subjekt, ktorý je súčasťou samotného štátu. |
| --- | --- |

(63)

Hoci samotný HIS nie je verejným podnikom, vzhľadom na jeho riadenie, úlohy a kontrolné mechanizmy (jeho riadenie orgánmi/subjektmi verejnej moci, ktoré určujú aj jeho rozpočet, jeho osobitný pracovný program, ako aj podmienky jeho fungovania) ho treba vnímať ako subjekt, ktorý je súčasťou samotného štátu.

| (64) | Nemecko tvrdí, že rozsudok vo veci Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz (33), v ktorom sa dospelo k záveru, že „interný“ subjekt môže vykonávať hospodársku činnosť, nie je v rozpore s jeho pozíciou vzhľadom na to, že podnik HIS nevykonáva hospodársku činnosť. Predpoklad existencie hospodárskej činnosti nemôže byť založený na skutočnosti, že samotný podnik HIS nie je technicky totožný so štátom ani so žiadnou nižšou úrovňou štátneho členenia. Ak subjekt bez ohľadu na svoju právnu formu poskytuje služby verejnoprávnym subjektom na podporu verejných úloh štátu, táto činnosť nemá hospodársky charakter. |
| --- | --- |

(64)

Nemecko tvrdí, že rozsudok vo veci Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz (33), v ktorom sa dospelo k záveru, že „interný“ subjekt môže vykonávať hospodársku činnosť, nie je v rozpore s jeho pozíciou vzhľadom na to, že podnik HIS nevykonáva hospodársku činnosť. Predpoklad existencie hospodárskej činnosti nemôže byť založený na skutočnosti, že samotný podnik HIS nie je technicky totožný so štátom ani so žiadnou nižšou úrovňou štátneho členenia. Ak subjekt bez ohľadu na svoju právnu formu poskytuje služby verejnoprávnym subjektom na podporu verejných úloh štátu, táto činnosť nemá hospodársky charakter.

Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz

33

| (65) | Nemecko v súvislosti s tvrdením, že činnosti podniku HIS nemali hospodársky charakter, zdôrazňuje, že najmenej dve desaťročia (do polovice 90. rokov 20. storočia) neexistoval trh so softvérom na riadenie univerzít, takže v tejto oblasti došlo k všeobecnému zlyhaniu trhu. V 70. rokoch 20. storočia neexistovali potenciálni dodávatelia služieb, ktoré poskytoval podnik HIS. Samotný sťažovateľ vo svojich predchádzajúcich podaniach uviedol, že trh bol vytvorený najskôr v roku 1993. Tento názor potvrdili pripomienky iných zainteresovaných strán, z ktorých mnohé podporujú názor, že trh vznikol až v posledných rokoch. Komplexný softvér v oblasti akademického riadenia existuje iba od roku 2007 alebo 2008, teda približne od zavedenia postupov verejného obstarávania. Nemecko uvádza s odvolaním sa na množstvo pripomienok od zainteresovaných strán, že ani v súčasnosti nie sú na trhu k dispozícii produkty, ktoré sú také komplexné ako produkty podniku HIS. |
| --- | --- |

(65)

Nemecko v súvislosti s tvrdením, že činnosti podniku HIS nemali hospodársky charakter, zdôrazňuje, že najmenej dve desaťročia (do polovice 90. rokov 20. storočia) neexistoval trh so softvérom na riadenie univerzít, takže v tejto oblasti došlo k všeobecnému zlyhaniu trhu. V 70. rokoch 20. storočia neexistovali potenciálni dodávatelia služieb, ktoré poskytoval podnik HIS. Samotný sťažovateľ vo svojich predchádzajúcich podaniach uviedol, že trh bol vytvorený najskôr v roku 1993. Tento názor potvrdili pripomienky iných zainteresovaných strán, z ktorých mnohé podporujú názor, že trh vznikol až v posledných rokoch. Komplexný softvér v oblasti akademického riadenia existuje iba od roku 2007 alebo 2008, teda približne od zavedenia postupov verejného obstarávania. Nemecko uvádza s odvolaním sa na množstvo pripomienok od zainteresovaných strán, že ani v súčasnosti nie sú na trhu k dispozícii produkty, ktoré sú také komplexné ako produkty podniku HIS.

4.1.1.2.   Služby podniku HIS tvoria neoddeliteľnú súčasť činností univerzít nehospodárskeho charakteru v oblasti výskumu a vzdelávania

Služby podniku HIS tvoria neoddeliteľnú súčasť činností univerzít nehospodárskeho charakteru v oblasti výskumu a vzdelávania

| (66) | Nemecko tvrdí, že v oznámení Komisie 2014/C 198/01 (34) („rámec výskumu a vývoja“) a oznámení Komisie 2012/C 8/02 (35) („oznámenie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu“) sa uvádza, že verejné vzdelávanie organizované v rámci vnútroštátneho vzdelávacieho systému, prevažne alebo úplne financované štátom a pod dohľadom štátu sa považuje za inú ako hospodársku činnosť. |
| --- | --- |

(66)

Nemecko tvrdí, že v oznámení Komisie 2014/C 198/01 (34) („rámec výskumu a vývoja“) a oznámení Komisie 2012/C 8/02 (35) („oznámenie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu“) sa uvádza, že verejné vzdelávanie organizované v rámci vnútroštátneho vzdelávacieho systému, prevažne alebo úplne financované štátom a pod dohľadom štátu sa považuje za inú ako hospodársku činnosť.

34

rámec výskumu a vývoja

35

oznámenie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu

| (67) | Nemecko znovu zdôrazňuje, že činnosti podniku HIS údajne majú najmä nehospodársky charakter, pretože jeho cieľ je neoddeliteľný od úloh štátu v oblasti vzdelávania, ku ktorým patrí poskytovanie ľudských, finančných a organizačných zdrojov univerzitám. V stanovách sa osobitne uvádza, že účelom činností podniku HIS je poskytovanie podpory univerzitám, najmä prostredníctvom vývoja a zavádzania procesov racionalizácie riadenia univerzít. |
| --- | --- |

(67)

Nemecko znovu zdôrazňuje, že činnosti podniku HIS údajne majú najmä nehospodársky charakter, pretože jeho cieľ je neoddeliteľný od úloh štátu v oblasti vzdelávania, ku ktorým patrí poskytovanie ľudských, finančných a organizačných zdrojov univerzitám. V stanovách sa osobitne uvádza, že účelom činností podniku HIS je poskytovanie podpory univerzitám, najmä prostredníctvom vývoja a zavádzania procesov racionalizácie riadenia univerzít.

| (68) | Nemecko zastáva názor, že bez efektívnej správy univerzít založenej na IT by nebolo možné zaručiť ústavné právo na bezplatný prístup k vysokoškolskému vzdelávaniu a ústavne zakotvená povinnosť štátu zabezpečiť fungujúci systém vysokoškolského vzdelávania v zmysle článku 12 ods. 1 prvej vety ústavy (36) by preto nemohla byť splnená. Ak by neexistovali účinné univerzitné IT nástroje na plnenie úloh týkajúcich sa riadenia univerzít, univerzitné vzdelávanie by sa jednoducho zrútilo. Nemecko zopakovalo, že aj v súčasnosti chýbajú súkromní poskytovatelia, ktorí by boli ochotní alebo schopní poskytovať IT služby šité na mieru celému spektru potrieb univerzít. |
| --- | --- |

(68)

Nemecko zastáva názor, že bez efektívnej správy univerzít založenej na IT by nebolo možné zaručiť ústavné právo na bezplatný prístup k vysokoškolskému vzdelávaniu a ústavne zakotvená povinnosť štátu zabezpečiť fungujúci systém vysokoškolského vzdelávania v zmysle článku 12 ods. 1 prvej vety ústavy (36) by preto nemohla byť splnená. Ak by neexistovali účinné univerzitné IT nástroje na plnenie úloh týkajúcich sa riadenia univerzít, univerzitné vzdelávanie by sa jednoducho zrútilo. Nemecko zopakovalo, že aj v súčasnosti chýbajú súkromní poskytovatelia, ktorí by boli ochotní alebo schopní poskytovať IT služby šité na mieru celému spektru potrieb univerzít.

36

| (69) | Nemecko odmieta tvrdenie sťažovateľa, že rozsudok vo veci Compass-Datenbank nepodporuje stanovisko, že podnik HIS nie je podnikom. Nemecko zdôrazňuje, že to, či samotný podnik HIS má alebo nemá verejné právomoci (hoheitliche Befugnisse), nie je relevantné. V rozsudku vo veci Compass-Datenbank sa v skutočnosti dospelo k záveru, že činnosti neoddeliteľne spojené s vykonávaním verejnej úlohy sú nehospodárskeho charakteru (37). V samotnom rozhodnutí o začatí konania bolo uvedené, že na základe judikatúry vo veci Compass-Datenbank by sa činnosti podniku HIS mohli veľmi dobre vnímať ako činnosti, ktoré sú
  „nevyhnutné“
  na vykonávanie nehospodárskej verejnej úlohy (38). Sťažovateľ, pokračuje Nemecko, správne zdôrazňuje, že nie všetky služby, ktoré univerzity potrebujú na svoju každodennú prevádzku, napríklad používanie licencií, prenájom nehnuteľností, sú činnosťou neoddeliteľnou od vykonávania verejnej úlohy verejného vzdelávania. Nemecko však vysvetľuje, že služby osobitne prispôsobené potrebám univerzít boli neoddeliteľné od vykonávania „verejných“ úloh univerzít, ak tieto služby nahrádzajú samostatne poskytované služby, ktoré sú kriticky dôležité pre vykonávanie verejnej úlohy (39) a nie sú dostupné na trhu v požadovanom rozsahu. Nemecko tiež uvádza, že je potrebné, aby samotný podnik HIS mal verejnú právomoc alebo verejnú úlohu v oblasti vzdelávania, aby jeho činnosti patrili do rozsahu pôsobnosti jurisprudencie vo veci Compass-Datenbank. |
| --- | --- |

(69)

Nemecko odmieta tvrdenie sťažovateľa, že rozsudok vo veci Compass-Datenbank nepodporuje stanovisko, že podnik HIS nie je podnikom. Nemecko zdôrazňuje, že to, či samotný podnik HIS má alebo nemá verejné právomoci (hoheitliche Befugnisse), nie je relevantné. V rozsudku vo veci Compass-Datenbank sa v skutočnosti dospelo k záveru, že činnosti neoddeliteľne spojené s vykonávaním verejnej úlohy sú nehospodárskeho charakteru (37). V samotnom rozhodnutí o začatí konania bolo uvedené, že na základe judikatúry vo veci Compass-Datenbank by sa činnosti podniku HIS mohli veľmi dobre vnímať ako činnosti, ktoré sú
  „nevyhnutné“
  na vykonávanie nehospodárskej verejnej úlohy (38). Sťažovateľ, pokračuje Nemecko, správne zdôrazňuje, že nie všetky služby, ktoré univerzity potrebujú na svoju každodennú prevádzku, napríklad používanie licencií, prenájom nehnuteľností, sú činnosťou neoddeliteľnou od vykonávania verejnej úlohy verejného vzdelávania. Nemecko však vysvetľuje, že služby osobitne prispôsobené potrebám univerzít boli neoddeliteľné od vykonávania „verejných“ úloh univerzít, ak tieto služby nahrádzajú samostatne poskytované služby, ktoré sú kriticky dôležité pre vykonávanie verejnej úlohy (39) a nie sú dostupné na trhu v požadovanom rozsahu. Nemecko tiež uvádza, že je potrebné, aby samotný podnik HIS mal verejnú právomoc alebo verejnú úlohu v oblasti vzdelávania, aby jeho činnosti patrili do rozsahu pôsobnosti jurisprudencie vo veci Compass-Datenbank.

Compass-Datenbank

hoheitliche Befugnisse

Compass-Datenbank

37

Compass-Datenbank

„nevyhnutné“

38

39

samotný

Compass-Datenbank

| (70) | Pokiaľ ide o jedno z podaní, ktoré predložili podniky z Talianska (40) a v ktorom sa analyzovala vec Komisia/Taliansko, (41) (pozri odôvodnenie 40) Nemecko predkladá diferencovanejšie tvrdenia týkajúce sa neoddeliteľnosti. Nemecko tvrdí, že tento rozsudok 1) nepreukázal, že softvérové a IT služby sú samy osebe oddeliteľné od výkonu verejnej moci alebo vykonávania verejných úloh, 2) sa vzťahuje na pravidlá týkajúce sa slobody usadiť sa a slobody poskytovať služby (42). Nemecko nakoniec poukazuje na to, že v rozsudku bolo ako odôvodnenie stanoviska Talianska uvedené spracovanie dôverných údajov. Nemecko tvrdí, že rozsudok vo veci Komisia/Taliansko nezbavuje v tomto prípade platnosti jeho tvrdenie o „neoddeliteľnosti“. Okrem celkom odlišných okolností (všeobecné systémy štátnej správy na rozdiel od univerzitného softvéru), právnych dôvodov (sloboda usadiť sa a poskytovať služby na rozdiel od pravidiel štátnej pomoci) a možného odôvodnenia (dôvernosť) pre výber určitých druhov spoločností za zmluvných partnerov je aj rozdiel medzi skutočnosťami, z ktorých tento rozsudok vychádza, a skutkovým stavom súčasnej veci značný. Podľa Nemecka musí byť predmetný vysokoškolský softvér v tomto prípade prispôsobený veľmi osobitným potrebám správy univerzít. Okrem toho, trh neponúka porovnateľný sortiment produktov pre softvér na správu univerzít. Nemecko napokon tvrdí, že v rozsudku vo veci Compass-Datenbank sa správne neodkazuje na rozsudok vo veci Komisia/Taliansko. |
| --- | --- |

(70)

Pokiaľ ide o jedno z podaní, ktoré predložili podniky z Talianska (40) a v ktorom sa analyzovala vec Komisia/Taliansko, (41) (pozri odôvodnenie 40) Nemecko predkladá diferencovanejšie tvrdenia týkajúce sa neoddeliteľnosti. Nemecko tvrdí, že tento rozsudok 1) nepreukázal, že softvérové a IT služby sú samy osebe oddeliteľné od výkonu verejnej moci alebo vykonávania verejných úloh, 2) sa vzťahuje na pravidlá týkajúce sa slobody usadiť sa a slobody poskytovať služby (42). Nemecko nakoniec poukazuje na to, že v rozsudku bolo ako odôvodnenie stanoviska Talianska uvedené spracovanie dôverných údajov. Nemecko tvrdí, že rozsudok vo veci Komisia/Taliansko nezbavuje v tomto prípade platnosti jeho tvrdenie o „neoddeliteľnosti“. Okrem celkom odlišných okolností (všeobecné systémy štátnej správy na rozdiel od univerzitného softvéru), právnych dôvodov (sloboda usadiť sa a poskytovať služby na rozdiel od pravidiel štátnej pomoci) a možného odôvodnenia (dôvernosť) pre výber určitých druhov spoločností za zmluvných partnerov je aj rozdiel medzi skutočnosťami, z ktorých tento rozsudok vychádza, a skutkovým stavom súčasnej veci značný. Podľa Nemecka musí byť predmetný vysokoškolský softvér v tomto prípade prispôsobený veľmi osobitným potrebám správy univerzít. Okrem toho, trh neponúka porovnateľný sortiment produktov pre softvér na správu univerzít. Nemecko napokon tvrdí, že v rozsudku vo veci Compass-Datenbank sa správne neodkazuje na rozsudok vo veci Komisia/Taliansko.

40

Komisia/Taliansko

41

samy osebe

42

Komisia/Taliansko

Compass-Datenbank

Komisia/Taliansko

| (71) | Nemecko sa vyjadrilo k ďalším skutočnostiam vyjadreným v rozhodnutí o začatí konania, ktoré sa týkajú otázky, či HIS je alebo nie je podnik. Pokiaľ ide o to, či univerzity používali produkty podniku HIS výlučne na nehospodárske účely [pozri odsek 26 písm. b)], Nemecko uvádza, že nie je celkom jasné, ako univerzity môžu tieto produkty používať takýmto spôsobom. Nemecko poukazuje na to, že tieto produkty neboli prispôsobené konkrétnej, prípadne hospodárskej činnosti (ako napríklad vzdelávanie dospelých). V každom prípade na určenie toho, či granty predstavujú štátnu pomoc, ústrednou otázkou, ako zdôrazňuje Nemecko, je to, či sú služby podniku HIS neoddeliteľne spojené s vykonávaním úlohy štátu v oblasti vzdelávania. Nemecko poukázalo na tú istú zásadu v súvislosti s predpokladom, že softvér podniku HIS obsahoval aj prvky personálneho a finančného riadenia [pozri odôvodnenie 26 písm. a)], pričom zároveň zdôraznilo, že predmetné softvérové produkty neboli bežnými softvérovými produktmi na finančné alebo personálne riadenie. |
| --- | --- |

(71)

Nemecko sa vyjadrilo k ďalším skutočnostiam vyjadreným v rozhodnutí o začatí konania, ktoré sa týkajú otázky, či HIS je alebo nie je podnik. Pokiaľ ide o to, či univerzity používali produkty podniku HIS výlučne na nehospodárske účely [pozri odsek 26 písm. b)], Nemecko uvádza, že nie je celkom jasné, ako univerzity môžu tieto produkty používať takýmto spôsobom. Nemecko poukazuje na to, že tieto produkty neboli prispôsobené konkrétnej, prípadne hospodárskej činnosti (ako napríklad vzdelávanie dospelých). V každom prípade na určenie toho, či granty predstavujú štátnu pomoc, ústrednou otázkou, ako zdôrazňuje Nemecko, je to, či sú služby podniku HIS neoddeliteľne spojené s vykonávaním úlohy štátu v oblasti vzdelávania. Nemecko poukázalo na tú istú zásadu v súvislosti s predpokladom, že softvér podniku HIS obsahoval aj prvky personálneho a finančného riadenia [pozri odôvodnenie 26 písm. a)], pričom zároveň zdôraznilo, že predmetné softvérové produkty neboli bežnými softvérovými produktmi na finančné alebo personálne riadenie.

4.1.1.3.   Možné hospodárske činnosti (predaj nemeckým súkromným a zahraničným univerzitám) sú okrajové a nemajú charakter štátnej pomoci

Možné hospodárske činnosti (predaj nemeckým súkromným a zahraničným univerzitám) sú okrajové a nemajú charakter štátnej pomoci

| (72) | Pokiaľ ide o poskytovanie IT služieb súkromným nemeckým a zahraničným univerzitám, Nemecko uviedlo argument, že táto činnosť nezahŕňala štátnu pomoc, pretože






  a) | zahraničnými príjemcami činností podniku HIS sú prevažne verejné univerzity a ako také nie sú hospodárskymi subjektmi; |
| --- | --- | --- |

(72)

Pokiaľ ide o poskytovanie IT služieb súkromným nemeckým a zahraničným univerzitám, Nemecko uviedlo argument, že táto činnosť nezahŕňala štátnu pomoc, pretože

a)

zahraničnými príjemcami činností podniku HIS sú prevažne verejné univerzity a ako také nie sú hospodárskymi subjektmi;

| b) | účtovníctvo týkajúce sa činnosti podniku HIS vo vzťahu k týmto klientom je vedené oddelene od účtovníctva týkajúceho sa poskytovania softvéru podniku HIS nemeckým verejným univerzitám; |
| --- | --- |

b)

účtovníctvo týkajúce sa činnosti podniku HIS vo vzťahu k týmto klientom je vedené oddelene od účtovníctva týkajúceho sa poskytovania softvéru podniku HIS nemeckým verejným univerzitám;

| c) | práca vykonávaná zamestnancami na jednotlivých úlohách a projektoch bola zaznamenaná v samostatnom internom systéme; |
| --- | --- |

c)

práca vykonávaná zamestnancami na jednotlivých úlohách a projektoch bola zaznamenaná v samostatnom internom systéme;

| d) | náklady na zamestnancov a materiál priamo pripísateľné zamestnancom pracujúcim na jednotlivých úlohách a projektoch boli rozdelené podľa počtu hodín, ktoré zamestnanec strávil na jednotlivej úlohe alebo projekte; |
| --- | --- |

d)

náklady na zamestnancov a materiál priamo pripísateľné zamestnancom pracujúcim na jednotlivých úlohách a projektoch boli rozdelené podľa počtu hodín, ktoré zamestnanec strávil na jednotlivej úlohe alebo projekte;

| e) | režijné náklady boli rozdelené úmerne k jednotlivým úlohám a projektom; |
| --- | --- |

e)

režijné náklady boli rozdelené úmerne k jednotlivým úlohám a projektom;

| f) | v duchu rámca výskumu a vývoja (43) doplnkové hospodárske využitie vstupu, ktorý podnik HIS poskytuje univerzitám, nezbavuje financovanie služieb podniku HIS toho, že nemajú charakter štátnej pomoci. |
| --- | --- |

f)

v duchu rámca výskumu a vývoja (43) doplnkové hospodárske využitie vstupu, ktorý podnik HIS poskytuje univerzitám, nezbavuje financovanie služieb podniku HIS toho, že nemajú charakter štátnej pomoci.

43

| (73) | Skutočnosť, že podnik HIS nekonkuroval nízkymi cenami narušujúcimi trh (pozri tvrdenie v odôvodnení 17), bola podľa Nemecka preukázaná aj tým, že v postupoch verejného obstarávania bola jeho ponuka prebitá konkurentmi, aj keď ceny, za ktoré ponúkal svoje služby, boli obmedzené na pokrytie nákladov. Nemecko tvrdilo, že podnik HIS sa prestal zúčastňovať na postupoch verejného obstarávania pre súkromné a zahraničné univerzity, keďže Nemecko sa od roku 2012 zapojilo do rokovania s Komisiou o činnostiach podniku HIS. |
| --- | --- |

(73)

Skutočnosť, že podnik HIS nekonkuroval nízkymi cenami narušujúcimi trh (pozri tvrdenie v odôvodnení 17), bola podľa Nemecka preukázaná aj tým, že v postupoch verejného obstarávania bola jeho ponuka prebitá konkurentmi, aj keď ceny, za ktoré ponúkal svoje služby, boli obmedzené na pokrytie nákladov. Nemecko tvrdilo, že podnik HIS sa prestal zúčastňovať na postupoch verejného obstarávania pre súkromné a zahraničné univerzity, keďže Nemecko sa od roku 2012 zapojilo do rokovania s Komisiou o činnostiach podniku HIS.

| (74) | Nemecko tvrdí, že aj keby mali všetky činnosti podniku HIS týkajúce sa nemeckých súkromných a zahraničných univerzít hospodársky charakter, rozsah týchto činností vyjadrený veľkosťou výsledných príjmov vo vzťahu ku všetkým príjmom podniku HIS bol okrajový. Nemecko predložilo informácie týkajúce sa 1) príjmov, ktoré podnik HIS IT získal z poskytovania softvérových služieb súkromným a zahraničným univerzitám v rokoch 2003 až 2013, a 2) podielu, ktorý tieto príjmy predstavovali na celkových príjmoch. Údaje o príjmoch sa pohybujú od 25 800 EUR (2003) do 220 330 EUR (2010), čo predstavuje od 0,45 % (2003) do 1,73 % (2008) celkových príjmov podniku HIS-IT za jednotlivé roky. Nemecko tvrdí, že tieto údaje by sa mali považovať za „doplnkové činnosti“ analogicky k bodu 20 rámca výskumu a vývoja. [Pozri odôvodnenie 72 písm. f).] |
| --- | --- |

(74)

Nemecko tvrdí, že aj keby mali všetky činnosti podniku HIS týkajúce sa nemeckých súkromných a zahraničných univerzít hospodársky charakter, rozsah týchto činností vyjadrený veľkosťou výsledných príjmov vo vzťahu ku všetkým príjmom podniku HIS bol okrajový. Nemecko predložilo informácie týkajúce sa 1) príjmov, ktoré podnik HIS IT získal z poskytovania softvérových služieb súkromným a zahraničným univerzitám v rokoch 2003 až 2013, a 2) podielu, ktorý tieto príjmy predstavovali na celkových príjmoch. Údaje o príjmoch sa pohybujú od 25 800 EUR (2003) do 220 330 EUR (2010), čo predstavuje od 0,45 % (2003) do 1,73 % (2008) celkových príjmov podniku HIS-IT za jednotlivé roky. Nemecko tvrdí, že tieto údaje by sa mali považovať za „doplnkové činnosti“ analogicky k bodu 20 rámca výskumu a vývoja. [Pozri odôvodnenie 72 písm. f).]

| (75) | Nemecko takisto tvrdí, že podiel grantov poskytnutých nemeckým súkromným a zahraničným univerzitám v žiadnom období troch po sebe nasledujúcich rokov (44) medzi rokmi 2003 až 2013 nepresiahol prahovú hodnotu de minimis200 000 EUR stanovenú v nariadení (EÚ) č. 1407/2013. Dôvodom bolo, že príspevok univerzít k celkovým nákladom na poskytovanie služieb podnikom HIS IT sa v rokoch 2002 až 2013 pohyboval od 34,5 % do 74,1 % týchto celkových nákladov. Ak by sa teda podiel príjmov z nemeckých súkromných a zahraničných univerzít v kontexte celkových príjmov podniku HIS IT (percentuálne podiely uvedené v odôvodnení 74: od 0,45 % do 1,73 %) uplatnil na celkové financovanie podniku HIS IT mínus vlastný príspevok univerzít, tieto sumy nepresiahli limit 200 000 EUR v žiadnom z období troch po sebe nasledujúcich rokov.

  Tabuľka 1


  Kumulovaná výška priamych grantov udelených podniku HIS IT za každý rok + predchádzajúce dva roky










  Rok | Priame granty podniku HIS IT nezahŕňajúce rozdelenie nákladov (poplatkov) univerzitami (v miliónoch EUR/rok) | Percentuálny podiel príjmov z predaja súkromným nemeckým a zahraničným univerzitám (%) | Výška priameho grantu v pomere k percentuálnemu podielu príjmov z predaja súkromným nemeckým a zahraničným univerzitám (v EUR/rok) | Kumulovaná suma priameho grantu v roku + predchádzajúcich dvoch rokoch (v EUR) 2005 = 2003 + 2004 + 2005; 2006 = 2004 + 2005 + 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 3,7 | 0,45 | 16 650 | 16 650 |
| 2004 | 3,8 | 0,86 | 32 680 | 49 330 |
| 2005 | 3,8 | 1,06 | 40 280 | 89 610 |
| 2006 | 3,8 | 0,86 | 32 680 | 105 640 |
| 2007 | 3,7 | 1,2 | 44 400 | 117 360 |
| 2008 | 3,8 | 1,73 | 65 740 | 142 820 |
| 2009 | 3,9 | 1,54 | 60 060 | 170 200 |
| 2010 | 4,1 | 1,72 | 70 520 | 196 320 |
| 2011 | 4,0 | 1,27 | 50 800 | 181 380 |
| 2012 | 4,2 | 0,96 | 40 320 | 161 640 |
| 2013 | 4,2 | 0,70 | 29 400 | 120 520 |

(75)

Nemecko takisto tvrdí, že podiel grantov poskytnutých nemeckým súkromným a zahraničným univerzitám v žiadnom období troch po sebe nasledujúcich rokov (44) medzi rokmi 2003 až 2013 nepresiahol prahovú hodnotu de minimis200 000 EUR stanovenú v nariadení (EÚ) č. 1407/2013. Dôvodom bolo, že príspevok univerzít k celkovým nákladom na poskytovanie služieb podnikom HIS IT sa v rokoch 2002 až 2013 pohyboval od 34,5 % do 74,1 % týchto celkových nákladov. Ak by sa teda podiel príjmov z nemeckých súkromných a zahraničných univerzít v kontexte celkových príjmov podniku HIS IT (percentuálne podiely uvedené v odôvodnení 74: od 0,45 % do 1,73 %) uplatnil na celkové financovanie podniku HIS IT mínus vlastný príspevok univerzít, tieto sumy nepresiahli limit 200 000 EUR v žiadnom z období troch po sebe nasledujúcich rokov.

44

de minimis

Tabuľka 1

Tabuľka 1

Kumulovaná výška priamych grantov udelených podniku HIS IT za každý rok + predchádzajúce dva roky

Kumulovaná výška priamych grantov udelených podniku HIS IT za každý rok + predchádzajúce dva roky

Rok

Priame granty podniku HIS IT nezahŕňajúce rozdelenie nákladov (poplatkov) univerzitami (v miliónoch EUR/rok)

Percentuálny podiel príjmov z predaja súkromným nemeckým a zahraničným univerzitám (%)

Výška priameho grantu v pomere k percentuálnemu podielu príjmov z predaja súkromným nemeckým a zahraničným univerzitám (v EUR/rok)

Kumulovaná suma priameho grantu v roku + predchádzajúcich dvoch rokoch (v EUR) 2005 = 2003 + 2004 + 2005; 2006 = 2004 + 2005 + 2006

2003

3,7

0,45

16 650

16 650

2004

3,8

0,86

32 680

49 330

2005

3,8

1,06

40 280

89 610

2006

3,8

0,86

32 680

105 640

2007

3,7

1,2

44 400

117 360

2008

3,8

1,73

65 740

142 820

2009

3,9

1,54

60 060

170 200

2010

4,1

1,72

70 520

196 320

2011

4,0

1,27

50 800

181 380

2012

4,2

0,96

40 320

161 640

2013

4,2

0,70

29 400

120 520

4.1.2.   Podnik HIS nezískal selektívnu výhodu

Podnik HIS nezískal selektívnu výhodu

4.1.2.1.   Selektívna výhoda prostredníctvom priamych grantov

Selektívna výhoda prostredníctvom priamych grantov

| (76) | Nemecko, podporené vysokým počtom podaní, tvrdí, že prostredníctvom priamych grantov nezískal podnik HIS výhodu, pretože konal, ako keby bol „sprostredkovateľom“ analogicky ku koncepcii opísanej v bode 22 oddielu 2.1.2 (45). rámca výskumu a vývoja. Celá „výhoda“ bola poskytnutá univerzitám, ktoré mohli tieto služby získať za primeranú cenu. |
| --- | --- |

(76)

Nemecko, podporené vysokým počtom podaní, tvrdí, že prostredníctvom priamych grantov nezískal podnik HIS výhodu, pretože konal, ako keby bol „sprostredkovateľom“ analogicky ku koncepcii opísanej v bode 22 oddielu 2.1.2 (45). rámca výskumu a vývoja. Celá „výhoda“ bola poskytnutá univerzitám, ktoré mohli tieto služby získať za primeranú cenu.

45

| (77) | Nemecko okrem toho zopakovalo tvrdenie, že vlastníci podniku HIS, spolkové krajiny a spolkový štát, získali výhodu, keďže náklady na financovanie univerzít boli znížené prostredníctvom neziskovej činnosti podniku HIS, ktorý poskytoval predmetné služby. V tomto zmysle konal štát ekonomicky racionálnym spôsobom v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Niekoľko podaní podporilo názor, že spájanie IT zdrojov do podniku HIS a ich poskytovanie univerzitám týmto spôsobom je z hospodárskeho hľadiska racionálne. |
| --- | --- |

(77)

Nemecko okrem toho zopakovalo tvrdenie, že vlastníci podniku HIS, spolkové krajiny a spolkový štát, získali výhodu, keďže náklady na financovanie univerzít boli znížené prostredníctvom neziskovej činnosti podniku HIS, ktorý poskytoval predmetné služby. V tomto zmysle konal štát ekonomicky racionálnym spôsobom v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Niekoľko podaní podporilo názor, že spájanie IT zdrojov do podniku HIS a ich poskytovanie univerzitám týmto spôsobom je z hospodárskeho hľadiska racionálne.

4.1.2.2.   Selektívna výhoda prostredníctvom oslobodenia od dane

Selektívna výhoda prostredníctvom oslobodenia od dane

| (78) | Nemecko tvrdí, že oslobodenia od dane nepriniesli podniku HIS výhodu, ale boli výsledkom riadneho uplatňovania nemeckých daňových právnych predpisov. Podľa § 5 ods. 1 bodu 9 (46) zákona o dani z príjmov právnických osôb a § 3 bodu 6 (47) zákona o dani zo zisku z podnikateľskej činnosti v spojení s § 51 a nasl. daňového zákonníka (48) („Abgabenordnung“ alebo „AO“) sú neziskové podniky s verejnoprospešným účelom oslobodené od dane zo zisku z podnikateľskej činnosti, pokiaľ nevykonávajú „hospodársku činnosť“. |
| --- | --- |

(78)

Nemecko tvrdí, že oslobodenia od dane nepriniesli podniku HIS výhodu, ale boli výsledkom riadneho uplatňovania nemeckých daňových právnych predpisov. Podľa § 5 ods. 1 bodu 9 (46) zákona o dani z príjmov právnických osôb a § 3 bodu 6 (47) zákona o dani zo zisku z podnikateľskej činnosti v spojení s § 51 a nasl. daňového zákonníka (48) („Abgabenordnung“ alebo „AO“) sú neziskové podniky s verejnoprospešným účelom oslobodené od dane zo zisku z podnikateľskej činnosti, pokiaľ nevykonávajú „hospodársku činnosť“.

46

47

48

Abgabenordnung

AO

| (79) | Nemecko tvrdí, že predbežný záver rozhodnutia o začatí konania, podľa ktorého bolo podniku HIS priznané zníženie jeho daňovej povinnosti, je nesprávny, pretože podnik HIS nepodliehal dani z príjmov právnických osôb ani dani zo zisku z podnikateľskej činnosti. Je to preto, že ako verejnoprospešná organizácia v zmysle predmetných ustanovení nemeckého daňového práva podnik HIS nezískal zdaniteľný príjem v zmysle § 7 (49) a nasl. zákona o dani z príjmov právnických osôb a nemal obchodné príjmy v zmysle § 6 (50) a nasl. zákona o dani zo zisku z podnikateľskej činnosti. Nemecko dodáva, že podnik HIS nikdy nemal zisky, ktoré by mohli podliehať zdaneniu. Nemecko dospelo k záveru, že daňové zaťaženie podniku HIS bolo preto presne nulové a bolo by to tak, aj keby nebolo oslobodené od dane. |
| --- | --- |

(79)

Nemecko tvrdí, že predbežný záver rozhodnutia o začatí konania, podľa ktorého bolo podniku HIS priznané zníženie jeho daňovej povinnosti, je nesprávny, pretože podnik HIS nepodliehal dani z príjmov právnických osôb ani dani zo zisku z podnikateľskej činnosti. Je to preto, že ako verejnoprospešná organizácia v zmysle predmetných ustanovení nemeckého daňového práva podnik HIS nezískal zdaniteľný príjem v zmysle § 7 (49) a nasl. zákona o dani z príjmov právnických osôb a nemal obchodné príjmy v zmysle § 6 (50) a nasl. zákona o dani zo zisku z podnikateľskej činnosti. Nemecko dodáva, že podnik HIS nikdy nemal zisky, ktoré by mohli podliehať zdaneniu. Nemecko dospelo k záveru, že daňové zaťaženie podniku HIS bolo preto presne nulové a bolo by to tak, aj keby nebolo oslobodené od dane.

49

50

| (80) | Nemecko v skutočnosti tvrdí, že vo fáze predbežného vyšetrovania sa zdá, že sťažovateľ pripúšťa, že oslobodenia od dane boli výsledkom „verejnoprospešnej“ (gemeinnützig) úlohy podniku HIS, a poukazuje na opakované ročné straty podniku HIS. |
| --- | --- |

(80)

Nemecko v skutočnosti tvrdí, že vo fáze predbežného vyšetrovania sa zdá, že sťažovateľ pripúšťa, že oslobodenia od dane boli výsledkom „verejnoprospešnej“ (gemeinnützig) úlohy podniku HIS, a poukazuje na opakované ročné straty podniku HIS.

gemeinnützig

| (81) | Nemecko ďalej tvrdí, že údajné daňové výhody prima facie nespĺňajú požiadavku „selektívnosti“, keďže s podnikom HIS sa nezaobchádzalo inak ako s ostatnými verejnoprospešnými podnikmi. |
| --- | --- |

(81)

Nemecko ďalej tvrdí, že údajné daňové výhody prima facie nespĺňajú požiadavku „selektívnosti“, keďže s podnikom HIS sa nezaobchádzalo inak ako s ostatnými verejnoprospešnými podnikmi.

prima facie

| (82) | Na záver, Nemecko tvrdí, že sťažovateľ nikdy jasne neuviedol oslobodenia od dane ako samostatný dôvod sťažnosti. Poukazuje na to, že samotná sťažnosť obsahovala iba vyhlásenie s tvrdením, že podnik HIS „môže [pridaný dôraz] využívať daňové výhody“ a že podrobnejšie tvrdenia boli predložené iba v súvislosti s daňovými výhodami, ktoré boli naďalej prínosom pre podnik HIS eG. |
| --- | --- |

(82)

Na záver, Nemecko tvrdí, že sťažovateľ nikdy jasne neuviedol oslobodenia od dane ako samostatný dôvod sťažnosti. Poukazuje na to, že samotná sťažnosť obsahovala iba vyhlásenie s tvrdením, že podnik HIS „môže [pridaný dôraz] využívať daňové výhody“ a že podrobnejšie tvrdenia boli predložené iba v súvislosti s daňovými výhodami, ktoré boli naďalej prínosom pre podnik HIS eG.

môže

4.2.   Opatrenia predstavujú existujúcu pomoc od roku 1976

Opatrenia predstavujú existujúcu pomoc od roku 1976

| (83) | Nemecko znovu predložilo doplňujúci argument, že aj keby sa štátna podpora považovala za štátnu pomoc, vrátenie pomoci by bolo vylúčené, pretože opatrenia by boli naďalej chránené ako „existujúca pomoc“ od roku 1976 v zmysle článku 1 písm. b) bodu v) nariadenia (EÚ) 2015/1589 (51). Podľa tohto ustanovenia opatrenie, ktoré nepredstavovalo pomoc v čase, keď bolo zavedené, sa môže stať štátnou pomocou v dôsledku vývoja vnútorného trhu. Na zachovanie ochrany existujúcej pomoci sa v judikatúre (52) vyžaduje, aby nedošlo k žiadnej významnej zmene opatrenia, odkedy sa stalo štátnou pomocou. V opačnom prípade sa zmenou vytvorí nové opatrenie pomoci. |
| --- | --- |

(83)

Nemecko znovu predložilo doplňujúci argument, že aj keby sa štátna podpora považovala za štátnu pomoc, vrátenie pomoci by bolo vylúčené, pretože opatrenia by boli naďalej chránené ako „existujúca pomoc“ od roku 1976 v zmysle článku 1 písm. b) bodu v) nariadenia (EÚ) 2015/1589 (51). Podľa tohto ustanovenia opatrenie, ktoré nepredstavovalo pomoc v čase, keď bolo zavedené, sa môže stať štátnou pomocou v dôsledku vývoja vnútorného trhu. Na zachovanie ochrany existujúcej pomoci sa v judikatúre (52) vyžaduje, aby nedošlo k žiadnej významnej zmene opatrenia, odkedy sa stalo štátnou pomocou. V opačnom prípade sa zmenou vytvorí nové opatrenie pomoci.

51

52

| (84) | Existujúce opatrenia pomoci požívajú právnu ochranu, pokiaľ Komisia nepreukázala ich nezlučiteľnosť s vnútorným trhom (53) a nenariadila primerané opatrenia zamerané na budúcnosť [pozri článok 108 ods. 1 zmluvy (54) a článok 22 nariadenia (EÚ) 2015/1589 (55)]. Nemecko tvrdí, že jediná výnimka je vtedy, keď je činnosť liberalizovaná prostredníctvom aktu EÚ. Vzhľadom na to, že ani jedno z týchto opatrení sa nevykonalo, na začiatku opatrení neexistoval žiadny trh a opatrenia neprešli významnou zmenou, považujú sa za zákonnú existujúcu pomoc. |
| --- | --- |

(84)

Existujúce opatrenia pomoci požívajú právnu ochranu, pokiaľ Komisia nepreukázala ich nezlučiteľnosť s vnútorným trhom (53) a nenariadila primerané opatrenia zamerané na budúcnosť [pozri článok 108 ods. 1 zmluvy (54) a článok 22 nariadenia (EÚ) 2015/1589 (55)]. Nemecko tvrdí, že jediná výnimka je vtedy, keď je činnosť liberalizovaná prostredníctvom aktu EÚ. Vzhľadom na to, že ani jedno z týchto opatrení sa nevykonalo, na začiatku opatrení neexistoval žiadny trh a opatrenia neprešli významnou zmenou, považujú sa za zákonnú existujúcu pomoc.

53

54

55

4.2.1.   Pred rokom 1993 neexistoval trh s vysokoškolským softvérom

Pred rokom 1993 neexistoval trh s vysokoškolským softvérom

| (85) | Podľa Nemecka v roku 1969, keď bol založený podnik HIS, a v roku 1976, keď spolkový štát a spolkové krajiny prevzali svoje podiely, neexistoval trh s vysokoškolským softvérom. Zatiaľ čo sťažovateľ vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania (pozri odôvodnenie 50) tvrdí, že v 70. rokoch existovali súčasní alebo potenciálni konkurenti, vo formulári sťažnosti uvádza, že pred rokom 2000 „existoval iba softvér HIS-GX“ (56). Preto musel trh vzniknúť po roku 2000. Trh sa v skutočnosti začal objavovať až v 90. rokoch 20. storočia. Vo viacerých pripomienkach tretích strán bolo takisto zdôraznené, že po celé desaťročia neexistoval univerzitný softvér a že až v 90. rokoch 20. storočia sa na trhu začali sporadicky objavovať poskytovatelia určitých aplikácií. Skutočné alternatívy k produktom podniku HIS sa objavili až v posledných rokoch. Nemecko uvádza, že existujú dobré dôvody predpokladať, že trh vznikol až v rokoch 2006/2007, keď sa uskutočnili prvé postupy verejného obstarávania, aj keď predtým existovali jednotliví poskytovatelia konkrétnych prvkov softvérových procesov na riadenie univerzít. Sám sťažovateľ vo svojom podaní z 19. novembra 2013 uviedol, že „vývoj za posledných sedem [pridaný dôraz] rokov preukazuje, že súkromní poskytovatelia sú schopní dodávať univerzitám integrovaný softvér na akademické riadenie.“ Vzhľadom na to nemohol mať podnik HIS rušivý vplyv na trh, keď trh v prvom rade ani neexistoval. Ako bolo zdôraznené, v prípade absencie podniku HIS by univerzity museli riešiť potreby súvisiace s IT samostatne pomocou vlastných zdrojov. |
| --- | --- |

(85)

Podľa Nemecka v roku 1969, keď bol založený podnik HIS, a v roku 1976, keď spolkový štát a spolkové krajiny prevzali svoje podiely, neexistoval trh s vysokoškolským softvérom. Zatiaľ čo sťažovateľ vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania (pozri odôvodnenie 50) tvrdí, že v 70. rokoch existovali súčasní alebo potenciálni konkurenti, vo formulári sťažnosti uvádza, že pred rokom 2000 „existoval iba softvér HIS-GX“ (56). Preto musel trh vzniknúť po roku 2000. Trh sa v skutočnosti začal objavovať až v 90. rokoch 20. storočia. Vo viacerých pripomienkach tretích strán bolo takisto zdôraznené, že po celé desaťročia neexistoval univerzitný softvér a že až v 90. rokoch 20. storočia sa na trhu začali sporadicky objavovať poskytovatelia určitých aplikácií. Skutočné alternatívy k produktom podniku HIS sa objavili až v posledných rokoch. Nemecko uvádza, že existujú dobré dôvody predpokladať, že trh vznikol až v rokoch 2006/2007, keď sa uskutočnili prvé postupy verejného obstarávania, aj keď predtým existovali jednotliví poskytovatelia konkrétnych prvkov softvérových procesov na riadenie univerzít. Sám sťažovateľ vo svojom podaní z 19. novembra 2013 uviedol, že „vývoj za posledných sedem [pridaný dôraz] rokov preukazuje, že súkromní poskytovatelia sú schopní dodávať univerzitám integrovaný softvér na akademické riadenie.“ Vzhľadom na to nemohol mať podnik HIS rušivý vplyv na trh, keď trh v prvom rade ani neexistoval. Ako bolo zdôraznené, v prípade absencie podniku HIS by univerzity museli riešiť potreby súvisiace s IT samostatne pomocou vlastných zdrojov.

56

sedem

| (86) | V každom prípade sa zdá, že v rozhodnutí o začatí konania sa rok 1993 akceptuje ako prvý rok existencie trhu. (Pozri odôvodnenie 60 rozhodnutia o začatí konania.) Na účely problematiky existujúcej pomoci preto nemecké orgány súhlasia s tým, že trh vznikol v roku 1993. |
| --- | --- |

(86)

V každom prípade sa zdá, že v rozhodnutí o začatí konania sa rok 1993 akceptuje ako prvý rok existencie trhu. (Pozri odôvodnenie 60 rozhodnutia o začatí konania.) Na účely problematiky existujúcej pomoci preto nemecké orgány súhlasia s tým, že trh vznikol v roku 1993.

4.2.2.   Neuskutočnila sa žiadna významná zmena schémy

Neuskutočnila sa žiadna významná zmena schémy

| (87) | Nemecko súhlasí s predbežným stanoviskom rozhodnutia o začatí konania (odôvodnenie 80 rozhodnutia o začatí konania), že charakter opatrení, zdroj financovania, právny základ, ciele financovania a škála príjemcov (HIS GmbH) sa od zavedenia opatrení nezmenili. Nemecko ďalej uvádza, že podľa judikatúry (57) sa zmena považuje za významnú, ak má vplyv na podstatu schémy, ako sú základné podmienky oprávnenosti, právny základ (58) alebo škála príjemcov. |
| --- | --- |

(87)

Nemecko súhlasí s predbežným stanoviskom rozhodnutia o začatí konania (odôvodnenie 80 rozhodnutia o začatí konania), že charakter opatrení, zdroj financovania, právny základ, ciele financovania a škála príjemcov (HIS GmbH) sa od zavedenia opatrení nezmenili. Nemecko ďalej uvádza, že podľa judikatúry (57) sa zmena považuje za významnú, ak má vplyv na podstatu schémy, ako sú základné podmienky oprávnenosti, právny základ (58) alebo škála príjemcov.

57

58

4.2.2.1.   Charakter financovania

Charakter financovania

| (88) | Nemecko zdôrazňuje, že zvýšenie financovania nemá vplyv na podstatu schémy, ak je zvýšenie úmerné zvýšeniu zodpovedajúcich nákladov na vykonávanie tej istej činnosti, ako sa preukázalo vo viacerých rozhodnutiach Komisie v sektore verejnoprávneho vysielania (59). |
| --- | --- |

(88)

Nemecko zdôrazňuje, že zvýšenie financovania nemá vplyv na podstatu schémy, ak je zvýšenie úmerné zvýšeniu zodpovedajúcich nákladov na vykonávanie tej istej činnosti, ako sa preukázalo vo viacerých rozhodnutiach Komisie v sektore verejnoprávneho vysielania (59).

59

| (89) | Nemecko pripomína, že výška priameho štátneho financovania sa nominálne takmer nezvýšila (z 2 527 000 DM v roku 1976 na 6 981 000 DM v roku 2001 a na 4 230 000 EUR v roku 2013) a rôzne sumy boli výsledkom charakteru financovania deficitu, ktorý súvisel so zvýšením počtu študentov a pri ktorom zohrávala úlohu aj inflácia. |
| --- | --- |

(89)

Nemecko pripomína, že výška priameho štátneho financovania sa nominálne takmer nezvýšila (z 2 527 000 DM v roku 1976 na 6 981 000 DM v roku 2001 a na 4 230 000 EUR v roku 2013) a rôzne sumy boli výsledkom charakteru financovania deficitu, ktorý súvisel so zvýšením počtu študentov a pri ktorom zohrávala úlohu aj inflácia.

4.2.2.2.   Zdroj a spôsob financovania, právny základ

Zdroj a spôsob financovania, právny základ

| (90) | Nemecko uvádza, že zdroj štátneho financovania zostal počas celého obdobia rovnaký: rozpočet spolkového štátu a spolkových krajín. Nemecko súhlasí s odôvodnením 89 rozhodnutia o začatí konania, že možnosť získania iného financovania ako priamych grantov bola od začiatku zahrnutá do stanov. Nemecko však nesúhlasí s charakterizáciou uvedenou v rozhodnutí o začatí konania, podľa ktorej je otázne, či „dodatočné financovanie je stále také nízke [v porovnaní s celkovým opatrením], aby sa nezmenil celkový charakter financovania“ (pozri odôvodnenie 90 rozhodnutia o začatí konania). Nemecko sa domnieva, že výrazné zvýšenie spolufinancovania činností podniku HIS univerzitami (ich platby za IT služby podniku HIS sa zvýšili z 35,7 % v roku 2002 na 74,1 % v roku 2013) nemožno vykladať ako významnú zmenu schémy, ktorá vedie k strate štatútu opatrení ako existujúcej pomoci. |
| --- | --- |

(90)

Nemecko uvádza, že zdroj štátneho financovania zostal počas celého obdobia rovnaký: rozpočet spolkového štátu a spolkových krajín. Nemecko súhlasí s odôvodnením 89 rozhodnutia o začatí konania, že možnosť získania iného financovania ako priamych grantov bola od začiatku zahrnutá do stanov. Nemecko však nesúhlasí s charakterizáciou uvedenou v rozhodnutí o začatí konania, podľa ktorej je otázne, či „dodatočné financovanie je stále také nízke [v porovnaní s celkovým opatrením], aby sa nezmenil celkový charakter financovania“ (pozri odôvodnenie 90 rozhodnutia o začatí konania). Nemecko sa domnieva, že výrazné zvýšenie spolufinancovania činností podniku HIS univerzitami (ich platby za IT služby podniku HIS sa zvýšili z 35,7 % v roku 2002 na 74,1 % v roku 2013) nemožno vykladať ako významnú zmenu schémy, ktorá vedie k strate štatútu opatrení ako existujúcej pomoci.

| (91) | Nemecko tiež namietalo proti tvrdeniu sťažovateľa, že opatrenie v skutočnosti pozostávalo zo súboru udelení priamej pomoci a tvrdí, že neexistuje žiadna osobitná požiadavka na vymedzenie „schémy pomoci“ nad rámec znenia článku 1 písm. d) nariadenia (EÚ) 2015/1589 (60). |
| --- | --- |

(91)

Nemecko tiež namietalo proti tvrdeniu sťažovateľa, že opatrenie v skutočnosti pozostávalo zo súboru udelení priamej pomoci a tvrdí, že neexistuje žiadna osobitná požiadavka na vymedzenie „schémy pomoci“ nad rámec znenia článku 1 písm. d) nariadenia (EÚ) 2015/1589 (60).

60

| (92) | Nemecko takisto objasnilo, že cieľom postupov týkajúcich sa existujúcej pomoci nie je ochrana záujmov súkromných osôb, ale legitímne očakávania príjemcov pomoci. Preto neexistuje žiadna osobitná povinnosť „transparentnosti“ voči súkromným osobám, ktorá by im umožnila uplatňovať svoje zákonné práva. |
| --- | --- |

(92)

Nemecko takisto objasnilo, že cieľom postupov týkajúcich sa existujúcej pomoci nie je ochrana záujmov súkromných osôb, ale legitímne očakávania príjemcov pomoci. Preto neexistuje žiadna osobitná povinnosť „transparentnosti“ voči súkromným osobám, ktorá by im umožnila uplatňovať svoje zákonné práva.

4.2.2.3.   Ciele a produkty/služby

Ciele a produkty/služby

| (93) | Nemecko ďalej tvrdí, že cieľ podniku HIS, ako aj jeho činnosti zostali rovnaké. Nemecko takisto namietalo proti tvrdeniu sťažovateľa, že účel podniku HIS bol podľa stanov sformulovaný veľmi všeobecne a nejasne (pozri odôvodnenie 51). Cieľ, ako sa uvádza v odôvodnení 82 samotného rozhodnutia o začatí konania, zostal nezmenený, keďže pôvodný cieľ bol formulovaný všeobecne. V pripomienkach doručených inými zainteresovanými stranami ako sťažovateľom a dvomi talianskymi podnikmi sa takisto potvrdilo stanovisko Nemecka, že cieľ podniku HIS v oblasti spracovania univerzitných údajov sa za štyridsať rokov v podstate nezmenil: podpora univerzít v oblasti elektronického spracovania údajov/informačných technológií (61). Nemecko znovu zdôrazňuje, že formulácia stanov týkajúca sa cieľov musela byť dostatočne všeobecná, aby umožňovala prispôsobenie služieb meniacim sa požiadavkám. Táto formulácia zároveň nebola neobmedzená, pretože úloha „vyvíjať postupy na racionalizáciu správy vysokoškolského vzdelávania a spolupracovať pri ich zavádzaní a uplatňovaní“ je prispôsobená automatizácii riadenia univerzít prostredníctvom elektronického spracovania údajov. Formulácia zjavne nie je dostatočne všeobecná na to, aby podniku HIS umožnila zapojiť sa do iných činností, ako je poskytovanie softvérových produktov a služieb univerzitám v oblasti elektronického spracovania údajov/IT. |
| --- | --- |

(93)

Nemecko ďalej tvrdí, že cieľ podniku HIS, ako aj jeho činnosti zostali rovnaké. Nemecko takisto namietalo proti tvrdeniu sťažovateľa, že účel podniku HIS bol podľa stanov sformulovaný veľmi všeobecne a nejasne (pozri odôvodnenie 51). Cieľ, ako sa uvádza v odôvodnení 82 samotného rozhodnutia o začatí konania, zostal nezmenený, keďže pôvodný cieľ bol formulovaný všeobecne. V pripomienkach doručených inými zainteresovanými stranami ako sťažovateľom a dvomi talianskymi podnikmi sa takisto potvrdilo stanovisko Nemecka, že cieľ podniku HIS v oblasti spracovania univerzitných údajov sa za štyridsať rokov v podstate nezmenil: podpora univerzít v oblasti elektronického spracovania údajov/informačných technológií (61). Nemecko znovu zdôrazňuje, že formulácia stanov týkajúca sa cieľov musela byť dostatočne všeobecná, aby umožňovala prispôsobenie služieb meniacim sa požiadavkám. Táto formulácia zároveň nebola neobmedzená, pretože úloha „vyvíjať postupy na racionalizáciu správy vysokoškolského vzdelávania a spolupracovať pri ich zavádzaní a uplatňovaní“ je prispôsobená automatizácii riadenia univerzít prostredníctvom elektronického spracovania údajov. Formulácia zjavne nie je dostatočne všeobecná na to, aby podniku HIS umožnila zapojiť sa do iných činností, ako je poskytovanie softvérových produktov a služieb univerzitám v oblasti elektronického spracovania údajov/IT.

61

| (94) | Pokiaľ ide o produkty a služby informačných technológií podniku HIS v priebehu rokov, Nemecko tvrdí, že z prehľadu vyplýva, že funkčne zostali rovnaké, aj keď sa museli aktualizovať špecifické moduly, aby vyhovovali zmeneným technickým a organizačným rámcom a vyvíjajúcej sa automatizácii. Tento vývoj nezmenil zameranie a obsah týchto služieb a produktov. Pokiaľ ide o tvrdenie, že produkty a služby podniku HIS nemali nič spoločné s jeho produktmi a službami v 90. rokoch 20. storočia (to znamená, že neexistoval nepretržitý sortiment produktov), Nemecko uvádza, že už v roku 1976 poskytol podnik HIS prvú a čiastočne druhú generáciu segmentov zahrnutých do dnešných univerzitných softvérových produktov. Produkt „SOS“ bol už v roku 1976 poskytovaný ako HIS-SOS II. Nemecko skutočne predložilo nasledujúcu tabuľku, aby ukázalo sortiment ponúkaných produktov v rôznych oblastiach riadenia univerzít v rokoch 1976 až 2013 s cieľom preukázať kontinuitu portfólia produktov. Názov produktu sa niekedy zmenil, ale jeho hlavné funkcie zostali rovnaké. V ročných pracovných programoch bolo výslovne uvedené, že paleta softvérových ponúk zostáva rovnaká, ale že budú prerobené tak, aby spĺňali najnovšie technologické normy. (Pozri pracovný program/podnikateľský plán na rok 1995, strana 18.)

  Tabuľka 2


  Portfólio produktov podniku HIS-IT od založenia v roku 1976 do roku 2013











  Procesy | Produkty a technológie podniku HIS |
| --- | --- | --- |
| 1976 | 1986 | 1995 | 2005 | 2013 |
| Technológie | sálové počítače, spracovanie dávky, magnetické disky, COBOL, FORTRAN | mikropočítačové systémy, interaktívne spracovanie na obrazovke, databázy, Siemens BS/2000, Nixdorf8860, UNIX, 4GL, DOS, Clipper | osobné počítače, relačné databázy (Informix), UNIX, Informix 4GL (Generácia UNIX)
  technológia klient-server s grafickými používateľskými rozhraniami, DOS, Windows 3.1, Visual Basic, Clipper (generácia GX) | technológia klient-server s grafickými používateľskými rozhraniami (klienti systému Windows, databázový server), relačné databázy (Informix, Postgres), Visual Basic, C++ (generácia GX)
  internetové technológie, knižnice otvoreného zdroja, samoobslužné funkcie, Java Applets, Java Servlets, Java (generácia QIS) | technológia klient-server (klienti systému Windows, databázový server), Visual Basic, C++ (generácia GX)
  knižnice otvoreného zdroja, relačné databázy (Informix, Postgres), internetové technológie, samoobslužné funkcie, knižnice otvoreného zdroja, Java Servlets, trojúrovňová architektúra, Java (generácia QIS a generácia HISinOne) |
| Prihlasovanie a prijímanie | | ZUL 8860 | HISZUL-UNIX | ZUL-GX, QISZUL | ZUL-GX, QISZUL, HISconnect, HISinOne APP (*2) |
| Správa študentov | HIS-SOS II | HISSOS (*1) | HISSOS-UNIX, HISSOS-GX | SOS-GX, QISSOS | SOS-GX, QISSOS, HISinOne STU (*2) |
| Správa absolventov | | | | | HISinOne ALU (*2) |
| Správa skúšok | HIS-POS | HISPOS (*1), HISPOS-UNIX | HISPOS-UNIX, HISPOS-GX | POS-GX, QISPOS | POS-GX, QISPOS, HISinOne EXA (*2) |
| Správa kurzov | HIS-LVS, HIS harmonogram vysokoškolského vzdelávania | HIS-LVS, HIS harmonogram vysokoškolského vzdelávania | HIS-LVS (rozšírenie na
  HISSOS) | HIS-LSF | HIS-LSF, HISinOne EXA |
| Správa zamestnancov a pracovných miest | HIS-PVS II | HISPVS II, HISPSA | HISSVA-Unix, HISSBS | SVA, RKA, ZEB | SVA-GX, QIS-SVA, RKA, QIS-RKA, ZEB, QIS-ZEB |
| Systém riadenia rozpočtu a pokladne, nákladové účtovníctvo | HISKAM, HIS model nákladového účtovníctva | HISMBS (*1) | HISMBS-
  UNIX, HIS-MBS (*1), HIS-
  KBS-UNIX,
  HISBES, HIS-RKA, HISBES-
  UNIX | FSV-GX (BES,
  MBS, WebMBS-3T, Fibu, IVS,
  MAT, KBS,), COB-
  GX, QIS-COB | FSV-GX (BES,
  MBS, QISFSV-3T,
  Fibu, IVS, MAT, KBS,), COB-GX,
  QIS-COB |
| Správa zariadení, zásob, systémov a údržby | | HISIVS, HIS-
  ANL, HISINT (*1) | HISIVS-UNIX,
  HISIVS-GX,
  HISINT |
| Materiálne hospodárstvo | | HISMAT | HISMAT, HISBEL-PC |
| Správa stavieb, miestností a budov | Súbor miestností HIS vrátane súboru budov | HISBAU II, HIS-BAU DIA | HISBAU-PC, HISRVL-PC | HIS-BAU-GX | HIS-BAU-GX |

(94)

Pokiaľ ide o produkty a služby informačných technológií podniku HIS v priebehu rokov, Nemecko tvrdí, že z prehľadu vyplýva, že funkčne zostali rovnaké, aj keď sa museli aktualizovať špecifické moduly, aby vyhovovali zmeneným technickým a organizačným rámcom a vyvíjajúcej sa automatizácii. Tento vývoj nezmenil zameranie a obsah týchto služieb a produktov. Pokiaľ ide o tvrdenie, že produkty a služby podniku HIS nemali nič spoločné s jeho produktmi a službami v 90. rokoch 20. storočia (to znamená, že neexistoval nepretržitý sortiment produktov), Nemecko uvádza, že už v roku 1976 poskytol podnik HIS prvú a čiastočne druhú generáciu segmentov zahrnutých do dnešných univerzitných softvérových produktov. Produkt „SOS“ bol už v roku 1976 poskytovaný ako HIS-SOS II. Nemecko skutočne predložilo nasledujúcu tabuľku, aby ukázalo sortiment ponúkaných produktov v rôznych oblastiach riadenia univerzít v rokoch 1976 až 2013 s cieľom preukázať kontinuitu portfólia produktov. Názov produktu sa niekedy zmenil, ale jeho hlavné funkcie zostali rovnaké. V ročných pracovných programoch bolo výslovne uvedené, že paleta softvérových ponúk zostáva rovnaká, ale že budú prerobené tak, aby spĺňali najnovšie technologické normy. (Pozri pracovný program/podnikateľský plán na rok 1995, strana 18.)

Tabuľka 2

Tabuľka 2

Portfólio produktov podniku HIS-IT od založenia v roku 1976 do roku 2013

Portfólio produktov podniku HIS-IT od založenia v roku 1976 do roku 2013

Procesy

Produkty a technológie podniku HIS

1976

1986

1995

2005

2013

Technológie

sálové počítače, spracovanie dávky, magnetické disky, COBOL, FORTRAN

mikropočítačové systémy, interaktívne spracovanie na obrazovke, databázy, Siemens BS/2000, Nixdorf8860, UNIX, 4GL, DOS, Clipper

osobné počítače, relačné databázy (Informix), UNIX, Informix 4GL (Generácia UNIX)

technológia klient-server s grafickými používateľskými rozhraniami, DOS, Windows 3.1, Visual Basic, Clipper (generácia GX)

technológia klient-server s grafickými používateľskými rozhraniami (klienti systému Windows, databázový server), relačné databázy (Informix, Postgres), Visual Basic, C++ (generácia GX)

internetové technológie, knižnice otvoreného zdroja, samoobslužné funkcie, Java Applets, Java Servlets, Java (generácia QIS)

technológia klient-server (klienti systému Windows, databázový server), Visual Basic, C++ (generácia GX)

knižnice otvoreného zdroja, relačné databázy (Informix, Postgres), internetové technológie, samoobslužné funkcie, knižnice otvoreného zdroja, Java Servlets, trojúrovňová architektúra, Java (generácia QIS a generácia HISinOne)

Prihlasovanie a prijímanie

ZUL 8860

HISZUL-UNIX

ZUL-GX, QISZUL

ZUL-GX, QISZUL, HISconnect, HISinOne APP (*2)

*2

Správa študentov

HIS-SOS II

HISSOS (*1)

*1

HISSOS-UNIX, HISSOS-GX

SOS-GX, QISSOS

SOS-GX, QISSOS, HISinOne STU (*2)

*2

Správa absolventov

HISinOne ALU (*2)

*2

Správa skúšok

HIS-POS

HISPOS (*1), HISPOS-UNIX

*1

HISPOS-UNIX, HISPOS-GX

POS-GX, QISPOS

POS-GX, QISPOS, HISinOne EXA (*2)

*2

Správa kurzov

HIS-LVS, HIS harmonogram vysokoškolského vzdelávania

HIS-LVS, HIS harmonogram vysokoškolského vzdelávania

HIS-LVS (rozšírenie na

HISSOS)

HIS-LSF

HIS-LSF, HISinOne EXA

Správa zamestnancov a pracovných miest

HIS-PVS II

HISPVS II, HISPSA

HISSVA-Unix, HISSBS

SVA, RKA, ZEB

SVA-GX, QIS-SVA, RKA, QIS-RKA, ZEB, QIS-ZEB

Systém riadenia rozpočtu a pokladne, nákladové účtovníctvo

HISKAM, HIS model nákladového účtovníctva

HISMBS (*1)

*1

HISMBS-

UNIX, HIS-MBS (*1), HIS-

*1

KBS-UNIX,

HISBES, HIS-RKA, HISBES-

UNIX

FSV-GX (BES,

MBS, WebMBS-3T, Fibu, IVS,

MAT, KBS,), COB-

GX, QIS-COB

FSV-GX (BES,

MBS, QISFSV-3T,

Fibu, IVS, MAT, KBS,), COB-GX,

QIS-COB

Správa zariadení, zásob, systémov a údržby

HISIVS, HIS-

ANL, HISINT (*1)

*1

HISIVS-UNIX,

HISIVS-GX,

HISINT

Materiálne hospodárstvo

HISMAT

HISMAT, HISBEL-PC

Správa stavieb, miestností a budov

Súbor miestností HIS vrátane súboru budov

HISBAU II, HIS-BAU DIA

HISBAU-PC, HISRVL-PC

HIS-BAU-GX

HIS-BAU-GX

4.3.   Opatrenia predstavujú kompenzáciu zlučiteľnú so službami všeobecného hospodárskeho záujmu

Opatrenia predstavujú kompenzáciu zlučiteľnú so službami všeobecného hospodárskeho záujmu

| (95) | Nemecko zastáva názor, že poskytovanie vzdelávania a výskumu predstavuje náležite uznaný cieľ služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, a dokonca je aj povinnosťou. Na rozdiel od záveru rozhodnutia o začatí konania bolo poskytovanie personálnych, finančných a organizačných prostriedkov nevyhnutné na plnenie povinnosti štátu v oblasti vysokoškolského vzdelávania. Došlo aj k zlyhaniu trhu, ktoré pravdepodobne dodnes pretrváva, pretože žiadny poskytovateľ nemôže ponúknuť celú škálu softvérových služieb, ktoré univerzity potrebujú. |
| --- | --- |

(95)

Nemecko zastáva názor, že poskytovanie vzdelávania a výskumu predstavuje náležite uznaný cieľ služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, a dokonca je aj povinnosťou. Na rozdiel od záveru rozhodnutia o začatí konania bolo poskytovanie personálnych, finančných a organizačných prostriedkov nevyhnutné na plnenie povinnosti štátu v oblasti vysokoškolského vzdelávania. Došlo aj k zlyhaniu trhu, ktoré pravdepodobne dodnes pretrváva, pretože žiadny poskytovateľ nemôže ponúknuť celú škálu softvérových služieb, ktoré univerzity potrebujú.

| (96) | Stanovy a pracovný program okrem toho poskytujú dostatočne podrobné informácie týkajúce sa poverenia. V pracovnom programe sa jasne uvádza, že cieľom podniku HIS je poskytovať univerzitám softvérové produkty. V stanovách sa uvádza, že cieľom podniku HIS je „vyvíjať postupy na racionalizáciu správy univerzít a poradenskú podporu pri ich zavádzaní a uplatňovaní“, ktorá je osobitne prispôsobená automatizácii procesov správy univerzít prostredníctvom elektronického spracovania údajov. Nemecko sa domnieva, že požiadavky Komisie týkajúce sa špecifickosti „poverovacieho aktu“ (špecifikovaného v odôvodnení 65 rozhodnutia o začatí konania) sú príliš prísne. |
| --- | --- |

(96)

Stanovy a pracovný program okrem toho poskytujú dostatočne podrobné informácie týkajúce sa poverenia. V pracovnom programe sa jasne uvádza, že cieľom podniku HIS je poskytovať univerzitám softvérové produkty. V stanovách sa uvádza, že cieľom podniku HIS je „vyvíjať postupy na racionalizáciu správy univerzít a poradenskú podporu pri ich zavádzaní a uplatňovaní“, ktorá je osobitne prispôsobená automatizácii procesov správy univerzít prostredníctvom elektronického spracovania údajov. Nemecko sa domnieva, že požiadavky Komisie týkajúce sa špecifickosti „poverovacieho aktu“ (špecifikovaného v odôvodnení 65 rozhodnutia o začatí konania) sú príliš prísne.

| (97) | Nemecko dospelo k záveru, že na základe týchto skutočností sa kompenzácia podniku HIS uskutočnila v súlade s pravidlami platnými pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

(97)

Nemecko dospelo k záveru, že na základe týchto skutočností sa kompenzácia podniku HIS uskutočnila v súlade s pravidlami platnými pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu.

4.4.   Financovanie podniku HIS eG/Účinok financovania podniku HIS IT na uzavretie trhu

Financovanie podniku HIS eG/Účinok financovania podniku HIS IT na uzavretie trhu

| (98) | Nemecko najprv zdôraznilo, že v rozhodnutí o začatí konania neboli vyjadrené pochybnosti týkajúce sa podniku HIS eG, na ktorý sa podnik HIS transformoval v januári 2014. Pripomienky sťažovateľa k tejto téme preto neboli relevantné. Nemecko takisto informovalo Komisiu, že od začatia dialógu s Komisiou o sťažnosti v novembri 2012 nebol podnik HIS aktívne prítomný na „trhu“ a nezúčastňoval sa na postupoch verejného obstarávania. |
| --- | --- |

(98)

Nemecko najprv zdôraznilo, že v rozhodnutí o začatí konania neboli vyjadrené pochybnosti týkajúce sa podniku HIS eG, na ktorý sa podnik HIS transformoval v januári 2014. Pripomienky sťažovateľa k tejto téme preto neboli relevantné. Nemecko takisto informovalo Komisiu, že od začatia dialógu s Komisiou o sťažnosti v novembri 2012 nebol podnik HIS aktívne prítomný na „trhu“ a nezúčastňoval sa na postupoch verejného obstarávania.

| (99) | Nemecko považovalo tvrdenie sťažovateľa týkajúce sa cenovej politiky podniku HIS za protirečivé: zatiaľ čo sa sťažovateľ niekedy domnieval, že ceny podniku HIS narúšajú trh (pozri napríklad s. 6 pripomienok sťažovateľa z 18. decembra 2013), inokedy tvrdil, že podnik HIS uzatvoril zmluvy s cenami nad trhovou úrovňou (pozri s. 4 pripomienok sťažovateľa z 18. decembra 2013). |
| --- | --- |

(99)

Nemecko považovalo tvrdenie sťažovateľa týkajúce sa cenovej politiky podniku HIS za protirečivé: zatiaľ čo sa sťažovateľ niekedy domnieval, že ceny podniku HIS narúšajú trh (pozri napríklad s. 6 pripomienok sťažovateľa z 18. decembra 2013), inokedy tvrdil, že podnik HIS uzatvoril zmluvy s cenami nad trhovou úrovňou (pozri s. 4 pripomienok sťažovateľa z 18. decembra 2013).

| (100) | Pokiaľ ide o tvrdenie, že financovanie podniku HIS viedlo k uzavretiu trhu, Nemecko vyjadruje súhlas so stanoviskom niekoľkých zainteresovaných strán, že nedošlo k žiadnemu takémuto uzavretiu a že poskytovanie služieb bolo nevyhnutné, pretože v tejto oblasti došlo k rozsiahlemu zlyhaniu trhu (62). |
| --- | --- |

(100)

Pokiaľ ide o tvrdenie, že financovanie podniku HIS viedlo k uzavretiu trhu, Nemecko vyjadruje súhlas so stanoviskom niekoľkých zainteresovaných strán, že nedošlo k žiadnemu takémuto uzavretiu a že poskytovanie služieb bolo nevyhnutné, pretože v tejto oblasti došlo k rozsiahlemu zlyhaniu trhu (62).

62

5.   POSÚDENIE OPATRENÍ

POSÚDENIE OPATRENÍ

| (101) | Komisia posúdila priame granty a oslobodenia podniku HIS od dane z príjmov právnických osôb a dane zo zisku z podnikateľskej činnosti, ktoré boli prínosom pre poskytovanie služieb informačných technológií podnikom HIS nemeckým verejným univerzitám a čiastočne nemeckým súkromným a zahraničným univerzitám. |
| --- | --- |

(101)

Komisia posúdila priame granty a oslobodenia podniku HIS od dane z príjmov právnických osôb a dane zo zisku z podnikateľskej činnosti, ktoré boli prínosom pre poskytovanie služieb informačných technológií podnikom HIS nemeckým verejným univerzitám a čiastočne nemeckým súkromným a zahraničným univerzitám.

| (102) | Do rozsahu pôsobnosti rozhodnutia o začatí konania bolo zahrnuté preskúmanie charakteru štátnej pomoci a zlučiteľnosť údajných opatrení v období od roku 1976 do roku 2013 (pozri odôvodnenie 103 rozhodnutia o začatí konania). Komisia sa preto zameriava na preskúmanie opatrení poskytovaných v tomto období. |
| --- | --- |

(102)

Do rozsahu pôsobnosti rozhodnutia o začatí konania bolo zahrnuté preskúmanie charakteru štátnej pomoci a zlučiteľnosť údajných opatrení v období od roku 1976 do roku 2013 (pozri odôvodnenie 103 rozhodnutia o začatí konania). Komisia sa preto zameriava na preskúmanie opatrení poskytovaných v tomto období.

5.1.   Existencia štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy

Existencia štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy

| (103) | V článku 107 ods. 1 zmluvy sa uvádza, že akákoľvek pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych zdrojov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(103)

V článku 107 ods. 1 zmluvy sa uvádza, že akákoľvek pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych zdrojov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

| (104) | Aby sa opatrenie považovalo za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, musí spĺňať tieto kumulatívne podmienky: a) musí zahŕňať štátne zdroje a musí byť pripísateľné štátu, b) musí viesť k hospodárskej výhode pre podnik; c) výhoda musí byť selektívna; a d) musí narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže, pokiaľ to ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. V prípade, že niektoré z týchto kritérií nie je splnené, opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(104)

Aby sa opatrenie považovalo za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, musí spĺňať tieto kumulatívne podmienky: a) musí zahŕňať štátne zdroje a musí byť pripísateľné štátu, b) musí viesť k hospodárskej výhode pre podnik; c) výhoda musí byť selektívna; a d) musí narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže, pokiaľ to ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. V prípade, že niektoré z týchto kritérií nie je splnené, opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc.

5.1.1.   Charakter štátnej pomoci vo forme priamych grantov

Charakter štátnej pomoci vo forme priamych grantov

5.1.1.1.   Štátne zdroje a pripísateľnosť

Štátne zdroje a pripísateľnosť

| (105) | Je nesporné, že v prípade podpory pre podnik HIS išlo o zdroje pripísateľné štátu. Tieto opatrenia poskytol spolkový štát a spolkové krajiny a vyžadovali si použitie štátnych zdrojov, pretože granty boli poskytované z rozpočtových zdrojov a oslobodenia od dane znížili fiškálne príjmy štátu. |
| --- | --- |

(105)

Je nesporné, že v prípade podpory pre podnik HIS išlo o zdroje pripísateľné štátu. Tieto opatrenia poskytol spolkový štát a spolkové krajiny a vyžadovali si použitie štátnych zdrojov, pretože granty boli poskytované z rozpočtových zdrojov a oslobodenia od dane znížili fiškálne príjmy štátu.

| (106) | Keďže rozhodnutie o poskytnutí finančných prostriedkov má v rukách spolkový štát a spolkové krajiny, opatrenie by bolo jednoznačne pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(106)

Keďže rozhodnutie o poskytnutí finančných prostriedkov má v rukách spolkový štát a spolkové krajiny, opatrenie by bolo jednoznačne pripísateľné štátu.

5.1.1.2.   Hospodársky charakter služieb poskytovaných podnikom HIS

Hospodársky charakter služieb poskytovaných podnikom HIS

5.1.1.3.   Služby poskytované nemeckým verejným univerzitám

Služby poskytované nemeckým verejným univerzitám

| (107) | Aby bola poskytnutá štátna pomoc, podľa článku 107 ods. 1 zmluvy sa podniku musí poskytnúť hospodárska výhoda. |
| --- | --- |

(107)

Aby bola poskytnutá štátna pomoc, podľa článku 107 ods. 1 zmluvy sa podniku musí poskytnúť hospodárska výhoda.

| (108) | Podľa ustálenej judikatúry pojem „podnik“ zahŕňa každý subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť nezávisle od svojej právnej formy a spôsobu financovania (63). Hospodárskou činnosťou je akákoľvek činnosť pozostávajúca z ponúkania tovaru alebo služieb na danom trhu (64). |
| --- | --- |

(108)

Podľa ustálenej judikatúry pojem „podnik“ zahŕňa každý subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť nezávisle od svojej právnej formy a spôsobu financovania (63). Hospodárskou činnosťou je akákoľvek činnosť pozostávajúca z ponúkania tovaru alebo služieb na danom trhu (64).

63

64

| (109) | Nemecko tvrdí, že podnik HIS nebol podnikom, pretože nevykonával hospodársku činnosť a nevykonával činnosť na účely dosiahnutia zisku. Podľa Nemecka bola cieľom podniku HIS, ako bolo uvedené v stanovách, podpora nemeckých verejných univerzít a ich správy, aby sa zabezpečilo racionálne a hospodárne vykonávanie ich úloh v oblasti vedy a vzdelávania. Nemecko tvrdí, že tento cieľ bol v súlade s povinnosťou štátu poskytovať vzdelávanie, čo zahŕňa povinnosť poskytovať univerzitám personálne, finančné a organizačné zdroje. Nemecko preto dospelo k záveru, že podnik HIS poskytoval svoje služby na nehospodárske účely, a preto sa nezúčastňoval na hospodárskej činnosti. |
| --- | --- |

(109)

Nemecko tvrdí, že podnik HIS nebol podnikom, pretože nevykonával hospodársku činnosť a nevykonával činnosť na účely dosiahnutia zisku. Podľa Nemecka bola cieľom podniku HIS, ako bolo uvedené v stanovách, podpora nemeckých verejných univerzít a ich správy, aby sa zabezpečilo racionálne a hospodárne vykonávanie ich úloh v oblasti vedy a vzdelávania. Nemecko tvrdí, že tento cieľ bol v súlade s povinnosťou štátu poskytovať vzdelávanie, čo zahŕňa povinnosť poskytovať univerzitám personálne, finančné a organizačné zdroje. Nemecko preto dospelo k záveru, že podnik HIS poskytoval svoje služby na nehospodárske účely, a preto sa nezúčastňoval na hospodárskej činnosti.

| (110) | Súdny dvor rozhodol, že štát „zriadením a udržaním takéhoto systému verejného vzdelávania financovaného vo všeobecnosti z verejných zdrojov a nie žiakmi alebo ich rodičmi sa nezúčastňuje na odplatných činnostiach, ale plní svoju úlohu voči obyvateľom v sociálnej, kultúrnej a vzdelávacej oblasti“ (65). |
| --- | --- |

(110)

Súdny dvor rozhodol, že štát „zriadením a udržaním takéhoto systému verejného vzdelávania financovaného vo všeobecnosti z verejných zdrojov a nie žiakmi alebo ich rodičmi sa nezúčastňuje na odplatných činnostiach, ale plní svoju úlohu voči obyvateľom v sociálnej, kultúrnej a vzdelávacej oblasti“ (65).

65

| (111) | Činnosti verejných univerzít a výskumných organizácií spojené s ich vzdelávacím cieľom preto predstavujú činnosť nehospodárskeho charakteru a teda nepatria do rozsahu pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(111)

Činnosti verejných univerzít a výskumných organizácií spojené s ich vzdelávacím cieľom preto predstavujú činnosť nehospodárskeho charakteru a teda nepatria do rozsahu pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci.

| (112) | Podľa judikatúry súdov Únie sa činnosti, ktoré sú neoddeliteľne spojené s výkonom verejných úloh, považujú za činnosti nehospodárskeho charakteru (66). |
| --- | --- |

(112)

Podľa judikatúry súdov Únie sa činnosti, ktoré sú neoddeliteľne spojené s výkonom verejných úloh, považujú za činnosti nehospodárskeho charakteru (66).

66

| (113) | K príkladom takýchto činností, ako bolo vysvetlené v rozhodnutí o začatí konania (pozri odôvodnenie 29 uvedeného rozhodnutia), patrí získavanie údajov, ktoré sa majú použiť na verejné účely na základe zákonnej povinnosti zverejniť takéto údaje uloženej dotknutým podnikom. |
| --- | --- |

(113)

K príkladom takýchto činností, ako bolo vysvetlené v rozhodnutí o začatí konania (pozri odôvodnenie 29 uvedeného rozhodnutia), patrí získavanie údajov, ktoré sa majú použiť na verejné účely na základe zákonnej povinnosti zverejniť takéto údaje uloženej dotknutým podnikom.

| (114) | Komisia sa domnieva, že IT služby poskytované nemeckým verejným univerzitám podnikom HIS sú dostatočne podobné dotknutým službám v rozsudku vo veci Compass-Datenbank a že služby podniku HIS tvorili podstatnú časť úlohy štátu v nemeckom verejnom systéme terciárneho vzdelávania z nasledujúcich dôvodov. |
| --- | --- |

(114)

Komisia sa domnieva, že IT služby poskytované nemeckým verejným univerzitám podnikom HIS sú dostatočne podobné dotknutým službám v rozsudku vo veci Compass-Datenbank a že služby podniku HIS tvorili podstatnú časť úlohy štátu v nemeckom verejnom systéme terciárneho vzdelávania z nasledujúcich dôvodov.

Compass-Datenbank

| (115) | V rozsudku vo veci Compass-Datenbank dospel Súdny dvor k záveru, že predmetná služba spočívajúca v správe údajov a ich sprístupňovaní verejnosti, je „neoddeliteľná od činnosti spočívajúcej v zhromažďovaní týchto údajov“, pretože zhromažďovanie údajov by stratilo význam bez toho, aby sa údaje uchovávali na účely nahliadnutia verejnosťou (bod 41 tohto rozsudku). |
| --- | --- |

(115)

V rozsudku vo veci Compass-Datenbank dospel Súdny dvor k záveru, že predmetná služba spočívajúca v správe údajov a ich sprístupňovaní verejnosti, je „neoddeliteľná od činnosti spočívajúcej v zhromažďovaní týchto údajov“, pretože zhromažďovanie údajov by stratilo význam bez toho, aby sa údaje uchovávali na účely nahliadnutia verejnosťou (bod 41 tohto rozsudku).

Compass-Datenbank

| (116) | Rozhodnutie o začatí konania sa odvolávalo na tento rozsudok a na rozsudok vo veci SAT-Fluggesellschaft mbH, pokiaľ ide o predpoklad, že s cieľom preukázať, že poskytovanie softvérových služieb úzko súviselo s plnením verejnej úlohy štátu v oblasti verejného terciárneho vzdelávania, činnosti podniku HIS musia súvisieť s týmito úlohami (67)„ na základe [svojej] povahy, cieľa a pravidiel, ktorým [tieto činnosti] podliehajú“ (68). |
| --- | --- |

(116)

Rozhodnutie o začatí konania sa odvolávalo na tento rozsudok a na rozsudok vo veci SAT-Fluggesellschaft mbH, pokiaľ ide o predpoklad, že s cieľom preukázať, že poskytovanie softvérových služieb úzko súviselo s plnením verejnej úlohy štátu v oblasti verejného terciárneho vzdelávania, činnosti podniku HIS musia súvisieť s týmito úlohami (67)„ na základe [svojej] povahy, cieľa a pravidiel, ktorým [tieto činnosti] podliehajú“ (68).

SAT-Fluggesellschaft mbH

67

68

| (117) | Predmetné činnosti podniku HIS, konkrétnejšie poskytovanie prispôsobených vysokoškolských softvérových produktov a súvisiacich služieb, spĺňajú požiadavku, aby boli prepojené svojou povahou, cieľom a pravidlami, ktorým podliehali, s vykonávaním nehospodárskej činnosti štátu v oblasti verejného terciárneho vzdelávania spôsobom, ktorý je podobný ako v príslušnej judikatúre. |
| --- | --- |

(117)

Predmetné činnosti podniku HIS, konkrétnejšie poskytovanie prispôsobených vysokoškolských softvérových produktov a súvisiacich služieb, spĺňajú požiadavku, aby boli prepojené svojou povahou, cieľom a pravidlami, ktorým podliehali, s vykonávaním nehospodárskej činnosti štátu v oblasti verejného terciárneho vzdelávania spôsobom, ktorý je podobný ako v príslušnej judikatúre.

| (118) | Po prvé, charakter služieb poskytovaných podnikom HIS úzko súvisí s úlohou štátu pri poskytovaní verejného vysokoškolského vzdelávania, pretože univerzity nemožno riadiť bez účinného softvéru. Poskytovanie softvérových služieb bolo preto nevyhnutné pre vzdelávacie úlohy univerzít, t. j. poskytovanie bezplatného vysokoškolského vzdelávania verejnosti, čo bolo výslovným cieľom vzniku a fungovania podniku HIS. |
| --- | --- |

(118)

Po prvé, charakter služieb poskytovaných podnikom HIS úzko súvisí s úlohou štátu pri poskytovaní verejného vysokoškolského vzdelávania, pretože univerzity nemožno riadiť bez účinného softvéru. Poskytovanie softvérových služieb bolo preto nevyhnutné pre vzdelávacie úlohy univerzít, t. j. poskytovanie bezplatného vysokoškolského vzdelávania verejnosti, čo bolo výslovným cieľom vzniku a fungovania podniku HIS.

| (119) | Pripomienky, ktoré predložilo niekoľko zainteresovaných strán počas formálneho vyšetrovacieho konania, takisto podporili tvrdenie, že produkty a služby podniku HIS sa použili na vykonávanie základných procesov správy univerzít, že ich funkčnosť je predpokladom pre celkové fungovanie nemeckých verejných univerzít, a preto sú nevyhnutné na plnenie ich vzdelávacieho mandátu. (Pozri odôvodnenia 35, 36, 37 a 39 tohto rozhodnutia.) |
| --- | --- |

(119)

Pripomienky, ktoré predložilo niekoľko zainteresovaných strán počas formálneho vyšetrovacieho konania, takisto podporili tvrdenie, že produkty a služby podniku HIS sa použili na vykonávanie základných procesov správy univerzít, že ich funkčnosť je predpokladom pre celkové fungovanie nemeckých verejných univerzít, a preto sú nevyhnutné na plnenie ich vzdelávacieho mandátu. (Pozri odôvodnenia 35, 36, 37 a 39 tohto rozhodnutia.)

| (120) | Poskytovanie týchto softvérových služieb nemeckým verejným univerzitám nebolo iba všeobecnou službou (napríklad prenájom nehnuteľnosti, právne poradenstvo od tretích strán), ale službou, ktorá sa musela upraviť a prispôsobiť osobitným potrebám univerzít (pozri odôvodnenie 36 a poznámku pod čiarou č. 7 tohto rozhodnutia). Táto okolnosť tiež podporuje reálny predpoklad, že ak by neexistovali služby podniku HIS, nemecké verejné univerzity alebo spolkové krajiny by sa samy museli starať o potreby vývoja univerzitného softvéru. Spôsob, akým bol podnik HIS zriadený a prevádzkovaný, bol spôsobom kolektívneho plnenia týchto základných funkčných potrieb nemeckých verejných univerzít prostredníctvom zoskupovania skúseností a odborných znalostí. Príklad spoločnosti Microsoft, ktorý uviedol sťažovateľ (pozri odôvodnenie 44 tohto rozhodnutia), tento predpoklad nevyvracia, pretože spoločnosť Microsoft (pravdepodobne) účtuje za svoj softvér trhové ceny a jej pozícia ako globálne aktívnej skupiny voči nemeckým verejným univerzitám je úplne odlišná ako pozícia podniku HIS. |
| --- | --- |

(120)

Poskytovanie týchto softvérových služieb nemeckým verejným univerzitám nebolo iba všeobecnou službou (napríklad prenájom nehnuteľnosti, právne poradenstvo od tretích strán), ale službou, ktorá sa musela upraviť a prispôsobiť osobitným potrebám univerzít (pozri odôvodnenie 36 a poznámku pod čiarou č. 7 tohto rozhodnutia). Táto okolnosť tiež podporuje reálny predpoklad, že ak by neexistovali služby podniku HIS, nemecké verejné univerzity alebo spolkové krajiny by sa samy museli starať o potreby vývoja univerzitného softvéru. Spôsob, akým bol podnik HIS zriadený a prevádzkovaný, bol spôsobom kolektívneho plnenia týchto základných funkčných potrieb nemeckých verejných univerzít prostredníctvom zoskupovania skúseností a odborných znalostí. Príklad spoločnosti Microsoft, ktorý uviedol sťažovateľ (pozri odôvodnenie 44 tohto rozhodnutia), tento predpoklad nevyvracia, pretože spoločnosť Microsoft (pravdepodobne) účtuje za svoj softvér trhové ceny a jej pozícia ako globálne aktívnej skupiny voči nemeckým verejným univerzitám je úplne odlišná ako pozícia podniku HIS.

| (121) | Po druhé, podľa judikatúry súdov Únie nie je potrebné preukázať, že samotný podnik HIS vykonával verejnú úlohu. V žiadnom z analogických prípadov nebola vyjadrená takáto požiadavka (69). Naopak, relevantné je, že činnosť, s ktorou sú neoddeliteľne spojené činnosti podniku HIS, predstavuje výkon úlohy štátu vo verejnom systéme terciárneho vzdelávania. |
| --- | --- |

(121)

Po druhé, podľa judikatúry súdov Únie nie je potrebné preukázať, že samotný podnik HIS vykonával verejnú úlohu. V žiadnom z analogických prípadov nebola vyjadrená takáto požiadavka (69). Naopak, relevantné je, že činnosť, s ktorou sú neoddeliteľne spojené činnosti podniku HIS, predstavuje výkon úlohy štátu vo verejnom systéme terciárneho vzdelávania.

69

| (122) | Splnená je aj požiadavka, aby bola činnosť spojená s vykonávaním nehospodárskej činnosti štátu v oblasti verejného terciárneho vzdelávania „podľa pravidiel, ktorým podlieha“, ako je stanovené v príslušnej judikatúre (70). Prevádzka podniku HIS v celom rozsahu výslovne nepodliehala rovnakému súboru predpisov a zákonov, ktorými sa riadi vykonávanie nehospodárskej činnosti spolkových krajín v oblasti verejného terciárneho vzdelávania. Potrebné spojenie s výkonom verejnej úlohy však vyplýva z najdôležitejších prvkov pravidiel, ktorými sa riadil podnik HIS. Účel súkromnej právnickej formy (GmbH) bol potrebný z formálnych právnych dôvodov, pretože spolkový štát a spolkové krajiny nedokázali spoločne zriadiť podnik HIS v žiadnej inej verejnej právnej forme (71). Prevádzka a riadenie podniku HIS (72) ďalej preukázali, že podnik bol riadený kvázi ako štátny subjekt a jeho prevádzka bola celkom zbavená akéhokoľvek aspektu vytvárania zisku (a v tomto smere sa zásadne nelíšila od aspektu samotných univerzít). A nakoniec, v § 2 stanov, ktorými sa riadi prevádzka podniku HIS, sa jasne uvádza, že „účelom spoločnosti je podporovať inštitúcie vysokoškolského vzdelávania a príslušné správne orgány v ich úsilí o racionálne a nákladovo efektívne vykonávanie úloh v oblasti vysokoškolského vzdelávania.“ Na tomto základe sa Komisia domnieva, že požiadavka, aby bol podnik HIS prepojený s výkonom verejných úloh alebo analogicky s vykonávaním nehospodárskej verejnej úlohy „prostredníctvom pravidiel, ktorým podliehala“ je v tomto prípade splnená. |
| --- | --- |

(122)

Splnená je aj požiadavka, aby bola činnosť spojená s vykonávaním nehospodárskej činnosti štátu v oblasti verejného terciárneho vzdelávania „podľa pravidiel, ktorým podlieha“, ako je stanovené v príslušnej judikatúre (70). Prevádzka podniku HIS v celom rozsahu výslovne nepodliehala rovnakému súboru predpisov a zákonov, ktorými sa riadi vykonávanie nehospodárskej činnosti spolkových krajín v oblasti verejného terciárneho vzdelávania. Potrebné spojenie s výkonom verejnej úlohy však vyplýva z najdôležitejších prvkov pravidiel, ktorými sa riadil podnik HIS. Účel súkromnej právnickej formy (GmbH) bol potrebný z formálnych právnych dôvodov, pretože spolkový štát a spolkové krajiny nedokázali spoločne zriadiť podnik HIS v žiadnej inej verejnej právnej forme (71). Prevádzka a riadenie podniku HIS (72) ďalej preukázali, že podnik bol riadený kvázi ako štátny subjekt a jeho prevádzka bola celkom zbavená akéhokoľvek aspektu vytvárania zisku (a v tomto smere sa zásadne nelíšila od aspektu samotných univerzít). A nakoniec, v § 2 stanov, ktorými sa riadi prevádzka podniku HIS, sa jasne uvádza, že „účelom spoločnosti je podporovať inštitúcie vysokoškolského vzdelávania a príslušné správne orgány v ich úsilí o racionálne a nákladovo efektívne vykonávanie úloh v oblasti vysokoškolského vzdelávania.“ Na tomto základe sa Komisia domnieva, že požiadavka, aby bol podnik HIS prepojený s výkonom verejných úloh alebo analogicky s vykonávaním nehospodárskej verejnej úlohy „prostredníctvom pravidiel, ktorým podliehala“ je v tomto prípade splnená.

70

71

72

prostredníctvom pravidiel, ktorým podliehala

| (123) | Predmetná vec sa podobá judikatúre vo veci TenderNed (73), v ktorej Všeobecný súd rozhodol, že pokiaľ ide o otázku, či činnosti TenderNed tvoria súčasť výkonu verejných úloh, bola tiež vyjadrená otázka, či tieto činnosti svojou povahou, cieľom a pravidlami, ktorým podliehali, súviseli s výkonom verejných úloh. |
| --- | --- |

(123)

Predmetná vec sa podobá judikatúre vo veci TenderNed (73), v ktorej Všeobecný súd rozhodol, že pokiaľ ide o otázku, či činnosti TenderNed tvoria súčasť výkonu verejných úloh, bola tiež vyjadrená otázka, či tieto činnosti svojou povahou, cieľom a pravidlami, ktorým podliehali, súviseli s výkonom verejných úloh.

TenderNed

73

| (124) | Pokiaľ ide o cieľ a povahu činností TenderNed, Všeobecný súd konštatoval, že Komisia správne usúdila, že činnosti TenderNed predstavovali „prostriedky“, pomocou ktorých môžu verejné orgány splniť svoju právnu (zákonnú) povinnosť dodržiavať európske a vnútroštátne právne predpisy v oblasti verejného obstarávania. |
| --- | --- |

(124)

Pokiaľ ide o cieľ a povahu činností TenderNed, Všeobecný súd konštatoval, že Komisia správne usúdila, že činnosti TenderNed predstavovali „prostriedky“, pomocou ktorých môžu verejné orgány splniť svoju právnu (zákonnú) povinnosť dodržiavať európske a vnútroštátne právne predpisy v oblasti verejného obstarávania.

| (125) | Rozsudok vo veci TenderNed obsahuje ďalšie prvky, ktoré naznačujú, že poskytovanie softvéru/IT nemeckým verejným univerzitám od podniku HIS nemalo hospodársku povahu. |
| --- | --- |

(125)

Rozsudok vo veci TenderNed obsahuje ďalšie prvky, ktoré naznačujú, že poskytovanie softvéru/IT nemeckým verejným univerzitám od podniku HIS nemalo hospodársku povahu.

TenderNed

| (126) | Rozsudok vo veci TenderNed preukázal neoddeliteľnosť medzi službou poskytovanou TenderNed a predmetnou verejnou úlohou v tomto prípade, aj keď existovali náznaky, že predmetné elektronické obstarávanie iba prispeje k efektívnemu fungovaniu [služby], ktorá súvisela s výkonom verejnej moci“ (pozri odôvodnenie 90 rozsudku). Podobne ako v rozsudku vo veci TenderNed, aj v tomto prípade existujú subjekty pôsobiace na trhu, ktoré ponúkali časti služieb, ktoré ponúkal podnik HIS. Ako však Všeobecný súd vysvetlil v rozsudku vo veci TenderNed, orgány mohli „najlepšie riadiť celý proces verejného obstarávania“
  so službou od TenderNed (odôvodnenie 90 rozsudku) a „existujúce obchodné platformy neponúkali podmienky týkajúce sa ceny, objektívnych znakov kvality, kontinuity a prístupu k poskytovaným službám, ktoré by boli potrebné na dosiahnutie“ cieľov orgánov (odôvodnenie 107 rozsudku vo veci TenderNed). Toto odôvodnenie možno plne uplatniť na tento prípad. Ako uviedlo niekoľko zainteresovaných strán, žiadny iný poskytovateľ univerzitného softvéru neponúkal celú škálu služieb, ktoré ponúka podnik HIS. Samotný sťažovateľ pripúšťa, že súkromní poskytovatelia ponúkajú iba časti služieb požadovaných v oblasti vysokoškolského softvéru (74). |
| --- | --- |

(126)

Rozsudok vo veci TenderNed preukázal neoddeliteľnosť medzi službou poskytovanou TenderNed a predmetnou verejnou úlohou v tomto prípade, aj keď existovali náznaky, že predmetné elektronické obstarávanie iba prispeje k efektívnemu fungovaniu [služby], ktorá súvisela s výkonom verejnej moci“ (pozri odôvodnenie 90 rozsudku). Podobne ako v rozsudku vo veci TenderNed, aj v tomto prípade existujú subjekty pôsobiace na trhu, ktoré ponúkali časti služieb, ktoré ponúkal podnik HIS. Ako však Všeobecný súd vysvetlil v rozsudku vo veci TenderNed, orgány mohli „najlepšie riadiť celý proces verejného obstarávania“
  so službou od TenderNed (odôvodnenie 90 rozsudku) a „existujúce obchodné platformy neponúkali podmienky týkajúce sa ceny, objektívnych znakov kvality, kontinuity a prístupu k poskytovaným službám, ktoré by boli potrebné na dosiahnutie“ cieľov orgánov (odôvodnenie 107 rozsudku vo veci TenderNed). Toto odôvodnenie možno plne uplatniť na tento prípad. Ako uviedlo niekoľko zainteresovaných strán, žiadny iný poskytovateľ univerzitného softvéru neponúkal celú škálu služieb, ktoré ponúka podnik HIS. Samotný sťažovateľ pripúšťa, že súkromní poskytovatelia ponúkajú iba časti služieb požadovaných v oblasti vysokoškolského softvéru (74).

TenderNed

prispeje k efektívnemu fungovaniu [služby], ktorá súvisela s výkonom verejnej moci“

TenderNed,

TenderNed

najlepšie riadiť celý proces verejného obstarávania“

TenderNed

74

| (127) | Na záver možno uviesť, že poskytovanie univerzitného softvéru/IT služieb podnikom HIS určených nemeckým verejným univerzitám bolo neoddeliteľne spojené s vykonávaním nehospodárskej činnosti poskytovania verejného univerzitného vzdelávania, a preto bolo nehospodárske. |
| --- | --- |

(127)

Na záver možno uviesť, že poskytovanie univerzitného softvéru/IT služieb podnikom HIS určených nemeckým verejným univerzitám bolo neoddeliteľne spojené s vykonávaním nehospodárskej činnosti poskytovania verejného univerzitného vzdelávania, a preto bolo nehospodárske.

5.1.1.4.   Služby poskytované nemeckým súkromným a zahraničným univerzitám

Služby poskytované nemeckým súkromným a zahraničným univerzitám

| (128) | Podľa judikatúry sa môže právny subjekt považovať za podnik výlučne vtedy, pokiaľ ide o časť jeho činností v prípade, že tieto činnosti musia byť posúdené ako hospodárske činnosti (75). |
| --- | --- |

(128)

Podľa judikatúry sa môže právny subjekt považovať za podnik výlučne vtedy, pokiaľ ide o časť jeho činností v prípade, že tieto činnosti musia byť posúdené ako hospodárske činnosti (75).

75

| (129) | Ako už bolo vysvetlené (pozri odôvodnenie 72), Nemecko tvrdilo, že činnosť podniku HIS týkajúca sa predaja softvéru súkromným a zahraničným univerzitám nepredstavovala štátnu pomoc, keďže






  a) | vyhovuje koncepcii doplnkovej hospodárskej činnosti rámca výskumu a vývoja; |
| --- | --- | --- |

(129)

Ako už bolo vysvetlené (pozri odôvodnenie 72), Nemecko tvrdilo, že činnosť podniku HIS týkajúca sa predaja softvéru súkromným a zahraničným univerzitám nepredstavovala štátnu pomoc, keďže

a)

vyhovuje koncepcii doplnkovej hospodárskej činnosti rámca výskumu a vývoja;

| b) | týmito príjemcami činností podniku HIS sú prevažne nehospodárske subjekty, a |
| --- | --- |

b)

týmito príjemcami činností podniku HIS sú prevažne nehospodárske subjekty, a

| c) | účty týkajúce sa tejto činnosti sú vedené oddelene od účtov týkajúcich sa poskytovania softvéru podniku HIS nemeckým verejným univerzitám. |
| --- | --- |

c)

účty týkajúce sa tejto činnosti sú vedené oddelene od účtov týkajúcich sa poskytovania softvéru podniku HIS nemeckým verejným univerzitám.

| (130) | Nemecko ďalej tvrdilo, že v prípade, že tieto činnosti predstavujú hospodárske činnosti, časť štátnej pomoci, ktorú možno prípadne spojiť s takýmito činnosťami, je nižšia ako prahová hodnota de minimis stanovená nariadením (EÚ) č. 1407/2013. |
| --- | --- |

(130)

Nemecko ďalej tvrdilo, že v prípade, že tieto činnosti predstavujú hospodárske činnosti, časť štátnej pomoci, ktorú možno prípadne spojiť s takýmito činnosťami, je nižšia ako prahová hodnota de minimis stanovená nariadením (EÚ) č. 1407/2013.

de minimis

| (131) | Komisia nesúhlasí s tvrdením, že tento predaj súkromným a zahraničným univerzitám v malom rozsahu bol doplnkový, a preto by sa akékoľvek štátne financovanie, ktoré mohlo tieto činnosti podporovať, nemalo považovať za štátnu pomoc, a to z nasledujúcich dôvodov. |
| --- | --- |

(131)

Komisia nesúhlasí s tvrdením, že tento predaj súkromným a zahraničným univerzitám v malom rozsahu bol doplnkový, a preto by sa akékoľvek štátne financovanie, ktoré mohlo tieto činnosti podporovať, nemalo považovať za štátnu pomoc, a to z nasledujúcich dôvodov.

| (132) | Nemecko dostatočne nepreukázalo, prečo sa na predmetný prípad vzťahuje koncepcia „doplnkových hospodárskych činností“ z rámca výskumu a vývoja. Nemecko napríklad nepreukázalo, že predaj v malom rozsahu predstavoval „činnosť, ktorá je priamo spojená s prevádzkou výskumnej organizácie alebo výskumnej infraštruktúry a je pre ňu nevyhnutná alebo je neoddeliteľne previazaná s hlavným využitím na činnosti nehospodárskeho charakteru v zmysle bodu 20 rámca výskumu a vývoja [pozri odôvodnenie 72 písm. f) a poznámku pod čiarou č. 43]. |
| --- | --- |

(132)

Nemecko dostatočne nepreukázalo, prečo sa na predmetný prípad vzťahuje koncepcia „doplnkových hospodárskych činností“ z rámca výskumu a vývoja. Nemecko napríklad nepreukázalo, že predaj v malom rozsahu predstavoval „činnosť, ktorá je priamo spojená s prevádzkou výskumnej organizácie alebo výskumnej infraštruktúry a je pre ňu nevyhnutná alebo je neoddeliteľne previazaná s hlavným využitím na činnosti nehospodárskeho charakteru v zmysle bodu 20 rámca výskumu a vývoja [pozri odôvodnenie 72 písm. f) a poznámku pod čiarou č. 43].

| (133) | Pokiaľ ide o relevantnosť oddelenia účtov, je pravda, že Súdny dvor rozhodol, že to isté zariadenie by mohlo vykonávať viacero činností, ktoré sú zároveň hospodárske aj nie hospodárske, pod podmienkou, že vedie oddelené účtovníctvo týkajúce sa rozdielnych prijímaných financovaní, takže sa vylúči akékoľvek „krížové“ subvencovanie jeho hospodárskych činností prostredníctvom verejných prostriedkov, ktorými disponuje z dôvodu jeho nie hospodárskych činností (76). V tejto veci sa však na rozdiel od veci Escuelas Pías financovanie z verejných zdrojov vzťahovalo na celú činnosť príjemcu, teda podnik HIS. Preto skutočnosť, že pre predaje podniku HIS nemeckým súkromným a zahraničným univerzitám bolo vedené samostatné účtovníctvo, nevylučuje hospodársky charakter týchto predajných činností. |
| --- | --- |

(133)

Pokiaľ ide o relevantnosť oddelenia účtov, je pravda, že Súdny dvor rozhodol, že to isté zariadenie by mohlo vykonávať viacero činností, ktoré sú zároveň hospodárske aj nie hospodárske, pod podmienkou, že vedie oddelené účtovníctvo týkajúce sa rozdielnych prijímaných financovaní, takže sa vylúči akékoľvek „krížové“ subvencovanie jeho hospodárskych činností prostredníctvom verejných prostriedkov, ktorými disponuje z dôvodu jeho nie hospodárskych činností (76). V tejto veci sa však na rozdiel od veci Escuelas Pías financovanie z verejných zdrojov vzťahovalo na celú činnosť príjemcu, teda podnik HIS. Preto skutočnosť, že pre predaje podniku HIS nemeckým súkromným a zahraničným univerzitám bolo vedené samostatné účtovníctvo, nevylučuje hospodársky charakter týchto predajných činností.

76

Escuelas Pías

5.1.2.   Selektívna výhoda, narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod so zreteľom na granty

Selektívna výhoda, narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod so zreteľom na granty

| (134) | Ako je vysvetlené v odôvodnení 127, Komisia sa domnieva, že podnik HIS nekonal ako podnik, pokiaľ poskytoval softvérové služby nemeckým verejným univerzitám. Pokiaľ však ide o ďalšie kritériá vymedzenia pojmu štátna pomoc, Komisia sa domnieva, že priame granty poskytnuté v rokoch 1976 až 2013 mohli pre podnik HIS predstavovať selektívnu výhodu. Okrem toho, vzhľadom na to, že IT služby v zásade mohli byť poskytované v iných členských štátoch alebo podnikmi z iných členských štátov, by v prípade, ak by HIS konal ako podnik, mohli potenciálne narušiť hospodársku súťaž do tej miery, že by to mohlo mať vplyv na obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(134)

Ako je vysvetlené v odôvodnení 127, Komisia sa domnieva, že podnik HIS nekonal ako podnik, pokiaľ poskytoval softvérové služby nemeckým verejným univerzitám. Pokiaľ však ide o ďalšie kritériá vymedzenia pojmu štátna pomoc, Komisia sa domnieva, že priame granty poskytnuté v rokoch 1976 až 2013 mohli pre podnik HIS predstavovať selektívnu výhodu. Okrem toho, vzhľadom na to, že IT služby v zásade mohli byť poskytované v iných členských štátoch alebo podnikmi z iných členských štátov, by v prípade, ak by HIS konal ako podnik, mohli potenciálne narušiť hospodársku súťaž do tej miery, že by to mohlo mať vplyv na obchod medzi členskými štátmi.

| (135) | Vzhľadom na to, že podnik HIS bol „podnikom“ vykonávajúcim hospodársku činnosť v súvislosti s predajmi nemeckým súkromným a zahraničným univerzitám, opatrenie v prospech týchto činností poskytlo podniku selektívnu hospodársku výhodu, keďže iné podniky, ktoré poskytovali podobné služby, nemohli ťažiť z týchto opatrení. Štátne financovanie ponuky podniku HIS pre verejné univerzity okrem toho oslobodilo podnik HIS od potreby fungovať so ziskom, a teda mu umožnilo ponúkať služby tak, aby len pokryl náklady. Nakoniec, vzhľadom na to, že ide o službu, ktorá v zásade mohla byť poskytovaná v iných členských štátoch alebo podnikmi z iných členských štátov, by opatrenia mali potenciál narušiť hospodársku súťaž do tej miery, že by to mohlo mať vplyv na obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(135)

Vzhľadom na to, že podnik HIS bol „podnikom“ vykonávajúcim hospodársku činnosť v súvislosti s predajmi nemeckým súkromným a zahraničným univerzitám, opatrenie v prospech týchto činností poskytlo podniku selektívnu hospodársku výhodu, keďže iné podniky, ktoré poskytovali podobné služby, nemohli ťažiť z týchto opatrení. Štátne financovanie ponuky podniku HIS pre verejné univerzity okrem toho oslobodilo podnik HIS od potreby fungovať so ziskom, a teda mu umožnilo ponúkať služby tak, aby len pokryl náklady. Nakoniec, vzhľadom na to, že ide o službu, ktorá v zásade mohla byť poskytovaná v iných členských štátoch alebo podnikmi z iných členských štátov, by opatrenia mali potenciál narušiť hospodársku súťaž do tej miery, že by to mohlo mať vplyv na obchod medzi členskými štátmi.

| (136) | Priame granty, ktoré mohli zvýhodňovať predaj univerzitných softvérových služieb podnikom HIS súkromným nemeckým a zahraničným univerzitám preto predstavovali štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(136)

Priame granty, ktoré mohli zvýhodňovať predaj univerzitných softvérových služieb podnikom HIS súkromným nemeckým a zahraničným univerzitám preto predstavovali štátnu pomoc.

5.1.3.   Charakter štátnej pomoci vo forme opatrení oslobodenia od dane

Charakter štátnej pomoci vo forme opatrení oslobodenia od dane

| (137) | Komisia poznamenáva, že sťažovateľ vo fáze formálneho vyšetrovacieho konania nepredložil žiadny argument, pokiaľ ide o oslobodenia od dane, ktoré podnik HIS požíval do 31. decembra 2013. Sťažovateľ sa vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania vôbec nezaoberal oslobodeniami od dane. Tvrdenia týkajúce sa oslobodení od dane ako osobitného prvku sťažnosti boli predložené iba v súvislosti so štatútom podniku HIS po jeho transformácii v roku 2014 (77). Možné opatrenia štátnej pomoci v prospech podniku HIS eG však nie sú predmetom tohto rozhodnutia, pretože nepatrí do rozsahu pôsobnosti rozhodnutia o začatí konania. |
| --- | --- |

(137)

Komisia poznamenáva, že sťažovateľ vo fáze formálneho vyšetrovacieho konania nepredložil žiadny argument, pokiaľ ide o oslobodenia od dane, ktoré podnik HIS požíval do 31. decembra 2013. Sťažovateľ sa vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania vôbec nezaoberal oslobodeniami od dane. Tvrdenia týkajúce sa oslobodení od dane ako osobitného prvku sťažnosti boli predložené iba v súvislosti so štatútom podniku HIS po jeho transformácii v roku 2014 (77). Možné opatrenia štátnej pomoci v prospech podniku HIS eG však nie sú predmetom tohto rozhodnutia, pretože nepatrí do rozsahu pôsobnosti rozhodnutia o začatí konania.

77

| (138) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania nemohla vylúčiť, že podniku HIS mohla byť poskytnutá selektívna výhoda, a zdôraznila, že posúdenie selektívnej výhody závisí od otázky, či podnik HIS bol alebo nebol podnikom (pozri odôvodnenia 52 až 53 rozhodnutia o začatí konania). Keďže Komisia dospela k záveru, že pokiaľ ide o predaj nemeckým súkromným a zahraničným univerzitám, podnik HIS vykonával hospodársku činnosť (pozri odôvodnenie 133), nie je možné vylúčiť, že predmetné daňové opatrenia boli selektívne. |
| --- | --- |

(138)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania nemohla vylúčiť, že podniku HIS mohla byť poskytnutá selektívna výhoda, a zdôraznila, že posúdenie selektívnej výhody závisí od otázky, či podnik HIS bol alebo nebol podnikom (pozri odôvodnenia 52 až 53 rozhodnutia o začatí konania). Keďže Komisia dospela k záveru, že pokiaľ ide o predaj nemeckým súkromným a zahraničným univerzitám, podnik HIS vykonával hospodársku činnosť (pozri odôvodnenie 133), nie je možné vylúčiť, že predmetné daňové opatrenia boli selektívne.

| (139) | Okrem toho, vzhľadom na to, že ide o službu, ktorá v zásade mohla byť poskytovaná v iných členských štátoch alebo podnikmi z iných členských štátov, by opatrenia mali potenciál narušiť hospodársku súťaž do tej miery, že by to mohlo mať vplyv na obchod medzi členskými štátmi. Daňové opatrenia v prospech podniku HIS preto mohli predstavovať štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(139)

Okrem toho, vzhľadom na to, že ide o službu, ktorá v zásade mohla byť poskytovaná v iných členských štátoch alebo podnikmi z iných členských štátov, by opatrenia mali potenciál narušiť hospodársku súťaž do tej miery, že by to mohlo mať vplyv na obchod medzi členskými štátmi. Daňové opatrenia v prospech podniku HIS preto mohli predstavovať štátnu pomoc.

5.2.   Existujúca pomoc

Existujúca pomoc

| (140) | V prípade, že priame granty podniku HIS v rokoch 1976 až 2013 predstavovali štátnu pomoc, Komisia sa domnieva, že predstavovali existujúcu pomoc z ďalej vysvetlených dôvodov. Ak príslušné daňové opatrenia aj predstavovali štátnu pomoc (pozri odôvodnenie 139), Komisia sa domnieva, že tieto opatrenia predstavovali existujúcu pomoc (78) aj z nasledujúcich dôvodov. |
| --- | --- |

(140)

V prípade, že priame granty podniku HIS v rokoch 1976 až 2013 predstavovali štátnu pomoc, Komisia sa domnieva, že predstavovali existujúcu pomoc z ďalej vysvetlených dôvodov. Ak príslušné daňové opatrenia aj predstavovali štátnu pomoc (pozri odôvodnenie 139), Komisia sa domnieva, že tieto opatrenia predstavovali existujúcu pomoc (78) aj z nasledujúcich dôvodov.

78

| (141) | Podľa článku 1 písm. b) bodu v) nariadenia (EÚ) 2015/1589 (79) je opatrenie pomoci existujúca pomoc, ak možno stanoviť, že v čase, keď bola zavedená, nepredstavovala štátnu pomoc, ale v dôsledku vývoja vnútorného trhu sa stala štátnou pomocou bez toho, aby ju členský štát upravoval. |
| --- | --- |

(141)

Podľa článku 1 písm. b) bodu v) nariadenia (EÚ) 2015/1589 (79) je opatrenie pomoci existujúca pomoc, ak možno stanoviť, že v čase, keď bola zavedená, nepredstavovala štátnu pomoc, ale v dôsledku vývoja vnútorného trhu sa stala štátnou pomocou bez toho, aby ju členský štát upravoval.

79

| (142) | Existujúce opatrenia pomoci požívajú právnu ochranu, pokiaľ Komisia nepreukázala ich nezlučiteľnosť s vnútorným trhom (80) a nenariadila primerané opatrenia zamerané na budúcnosť [pozri článok 108 ods. 1 zmluvy (81) a článok 22 nariadenia (EÚ) 2015/1589 (82)]. |
| --- | --- |

(142)

Existujúce opatrenia pomoci požívajú právnu ochranu, pokiaľ Komisia nepreukázala ich nezlučiteľnosť s vnútorným trhom (80) a nenariadila primerané opatrenia zamerané na budúcnosť [pozri článok 108 ods. 1 zmluvy (81) a článok 22 nariadenia (EÚ) 2015/1589 (82)].

80

81

82

| (143) | Na preukázanie toho, že príslušné opatrenia (ako sú opísané v odôvodnení 13) predstavujú existujúcu pomoc podľa článku 1 písm. b) bodu v) prvej vety nariadenia (EÚ) 2015/1589, je potrebné najprv preukázať, že keď štát začal poskytovať financovanie podniku HIS, neexistoval trh s predmetnými produktmi a službami. |
| --- | --- |

(143)

Na preukázanie toho, že príslušné opatrenia (ako sú opísané v odôvodnení 13) predstavujú existujúcu pomoc podľa článku 1 písm. b) bodu v) prvej vety nariadenia (EÚ) 2015/1589, je potrebné najprv preukázať, že keď štát začal poskytovať financovanie podniku HIS, neexistoval trh s predmetnými produktmi a službami.

| (144) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti po preskúmaní, či existoval trh pre elektronické spracovanie univerzitných údajov (univerzitný softvér), keď opatrenia nadobudli účinnosť v roku 1976, Komisia skúma, či možné následné zmeny mohli ovplyvniť samotnú podstatu pôvodného opatrenia. Takéto zmeny by sa mohli týkať charakteru výhody alebo zdroja financovania, účelu alebo právneho základu pomoci, príjemcov alebo rozsahu činností príjemcov) takým spôsobom, že sa existujúca pomoc ako celok zmenila na novú pomoc. |
| --- | --- |

(144)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti po preskúmaní, či existoval trh pre elektronické spracovanie univerzitných údajov (univerzitný softvér), keď opatrenia nadobudli účinnosť v roku 1976, Komisia skúma, či možné následné zmeny mohli ovplyvniť samotnú podstatu pôvodného opatrenia. Takéto zmeny by sa mohli týkať charakteru výhody alebo zdroja financovania, účelu alebo právneho základu pomoci, príjemcov alebo rozsahu činností príjemcov) takým spôsobom, že sa existujúca pomoc ako celok zmenila na novú pomoc.

5.2.1.   V roku 1976 neexistoval trh s univerzitným softvérom

V roku 1976 neexistoval trh s univerzitným softvérom

| (145) | Komisia sa domnieva, že sťažovateľ nebol schopný dokázať, že trh s produktmi podniku HIS, konkrétne v oblasti elektronického spracovania údajov/IT produktov a služieb (83) na riadenie univerzít existoval v čase, keď boli v roku 1976 zavedené predmetné opatrenia vrátane daňových opatrení. Veľká väčšina pripomienok univerzít podporila tvrdenie Nemecka, že trh so softvérom na riadenie univerzít sa vyvinul približne pred 12 až 14 rokmi a že trh mohol existovať najskôr v roku 1993. Niekoľko zainteresovaných strán poznamenalo, že hoci už nejaký čas existujú dodávatelia aspoň časti aplikácií na riadenie univerzít, do súčasnosti neexistuje plnohodnotný trh v oblasti elektronického spracovania údajov/IT produktov a služieb na riadenie univerzít. Podľa nich okrem podniku HIS neexistuje jediný dodávateľ, ktorý by poskytoval celý rozsah produktov a služieb, ktoré ponúka podnik HIS (pozri odôvodnenie 38). |
| --- | --- |

(145)

Komisia sa domnieva, že sťažovateľ nebol schopný dokázať, že trh s produktmi podniku HIS, konkrétne v oblasti elektronického spracovania údajov/IT produktov a služieb (83) na riadenie univerzít existoval v čase, keď boli v roku 1976 zavedené predmetné opatrenia vrátane daňových opatrení. Veľká väčšina pripomienok univerzít podporila tvrdenie Nemecka, že trh so softvérom na riadenie univerzít sa vyvinul približne pred 12 až 14 rokmi a že trh mohol existovať najskôr v roku 1993. Niekoľko zainteresovaných strán poznamenalo, že hoci už nejaký čas existujú dodávatelia aspoň časti aplikácií na riadenie univerzít, do súčasnosti neexistuje plnohodnotný trh v oblasti elektronického spracovania údajov/IT produktov a služieb na riadenie univerzít. Podľa nich okrem podniku HIS neexistuje jediný dodávateľ, ktorý by poskytoval celý rozsah produktov a služieb, ktoré ponúka podnik HIS (pozri odôvodnenie 38).

83

| (146) | Vyhlásenia sťažovateľa v roku 2012, že „do roku 2000 existoval iba softvér HIS-GX“ (84), že „vývoj za posledných sedem [pridaný dôraz] rokov preukázal, že súkromní poskytovatelia sú schopní poskytovať univerzitám integrovaný softvér akademického riadenia“ (85) v spojení so špekulatívnymi vyhláseniami sťažovateľa, že v Nemecku a v zahraničí existovali podniky, ktoré boli alebo mohli byť [pridaný dôraz] aktívne v 70. rokoch na trhu so softvérom na riadenie univerzít (86) (pozri stranu 4 pripomienok sťažovateľa zo 4. apríla 2016 a odôvodnenie 53) Komisii dokázali, že v roku 1976 neexistoval v Nemecku žiadny trh s univerzitným softvérom. Pochybnosti Komisie týkajúce sa otázky, či takýto trh existoval v roku 1976, boli preto odstránené. |
| --- | --- |

(146)

Vyhlásenia sťažovateľa v roku 2012, že „do roku 2000 existoval iba softvér HIS-GX“ (84), že „vývoj za posledných sedem [pridaný dôraz] rokov preukázal, že súkromní poskytovatelia sú schopní poskytovať univerzitám integrovaný softvér akademického riadenia“ (85) v spojení so špekulatívnymi vyhláseniami sťažovateľa, že v Nemecku a v zahraničí existovali podniky, ktoré boli alebo mohli byť [pridaný dôraz] aktívne v 70. rokoch na trhu so softvérom na riadenie univerzít (86) (pozri stranu 4 pripomienok sťažovateľa zo 4. apríla 2016 a odôvodnenie 53) Komisii dokázali, že v roku 1976 neexistoval v Nemecku žiadny trh s univerzitným softvérom. Pochybnosti Komisie týkajúce sa otázky, či takýto trh existoval v roku 1976, boli preto odstránené.

84

sedem

85

mohli byť

86

| (147) | Komisia sa domnieva, že vývoj v oblasti elektronického spracovania údajov/IT produktov a služieb na riadenie univerzít v nemeckom sektore terciárneho vzdelávania predstavuje vývoj vnútorného trhu v zmysle článku 1 písm. b) bodu v) procesného nariadenia (pozri odôvodnenie 91 rozhodnutia o začatí konania). Tento záver podporuje množstvo pripomienok (vrátane Nemecka) k rozhodnutiu o začatí konania, podľa ktorých sa príslušný trh vyvinul v istom okamihu počas posledného jedného až troch desaťročí aspoň v niektorých čiastkových oblastiach softvérových služieb pre univerzity v Nemecku (pozri odôvodnenia 38 a 65). |
| --- | --- |

(147)

Komisia sa domnieva, že vývoj v oblasti elektronického spracovania údajov/IT produktov a služieb na riadenie univerzít v nemeckom sektore terciárneho vzdelávania predstavuje vývoj vnútorného trhu v zmysle článku 1 písm. b) bodu v) procesného nariadenia (pozri odôvodnenie 91 rozhodnutia o začatí konania). Tento záver podporuje množstvo pripomienok (vrátane Nemecka) k rozhodnutiu o začatí konania, podľa ktorých sa príslušný trh vyvinul v istom okamihu počas posledného jedného až troch desaťročí aspoň v niektorých čiastkových oblastiach softvérových služieb pre univerzity v Nemecku (pozri odôvodnenia 38 a 65).

5.2.2.   Neuskutočnila sa významná zmena opatrení

Neuskutočnila sa významná zmena opatrení

| (148) | Ak by sa tieto opatrenia v istom okamihu v rokoch 1976 až 2013 skutočne stali štátnou pomocou, musí sa preskúmať, či nedošlo k významnej zmene, ktorá ovplyvnila ich samotnú podstatu, ktorá viedla k novej pomoci. |
| --- | --- |

(148)

Ak by sa tieto opatrenia v istom okamihu v rokoch 1976 až 2013 skutočne stali štátnou pomocou, musí sa preskúmať, či nedošlo k významnej zmene, ktorá ovplyvnila ich samotnú podstatu, ktorá viedla k novej pomoci.

| (149) | Podľa rozsudku vo veci Government of
  Gibraltar/Komisia by sa nemala každá zmena existujúcej pomoci považovať za zmenu existujúcej pomoci na novú pomoc. Podľa tejto veci „iba v prípade, keď zmena ovplyvňuje pôvodnú schému z hľadiska jej samotnej podstaty, sa táto schéma zmení na novú schému pomoci“ (87). Zmeny schémy sú významné, ak sa zmenili niektoré z jej hlavných prvkov, napríklad charakter financovania, jeho zdroj, jeho právny základ, sledovaný cieľ alebo príjemcovia (88). |
| --- | --- |

(149)

Podľa rozsudku vo veci Government of
  Gibraltar/Komisia by sa nemala každá zmena existujúcej pomoci považovať za zmenu existujúcej pomoci na novú pomoc. Podľa tejto veci „iba v prípade, keď zmena ovplyvňuje pôvodnú schému z hľadiska jej samotnej podstaty, sa táto schéma zmení na novú schému pomoci“ (87). Zmeny schémy sú významné, ak sa zmenili niektoré z jej hlavných prvkov, napríklad charakter financovania, jeho zdroj, jeho právny základ, sledovaný cieľ alebo príjemcovia (88).

Government of

Gibraltar/Komisia

87

88

| (150) | Komisia sa domnieva, že jej pochybnosti týkajúce sa otázky, či v rokoch 1976 až 2013 došlo k významným zmenám vo financovaní podniku HIS (pozri odôvodnenia 90, 92 a 93 rozhodnutia o začatí konania), boli odstránené. Charakter opatrení, zdroj financovania, právny základ, ciele financovania a škála príjemcov sa od zavedenia opatrení z ďalej uvedených dôvodov nezmenili. |
| --- | --- |

(150)

Komisia sa domnieva, že jej pochybnosti týkajúce sa otázky, či v rokoch 1976 až 2013 došlo k významným zmenám vo financovaní podniku HIS (pozri odôvodnenia 90, 92 a 93 rozhodnutia o začatí konania), boli odstránené. Charakter opatrení, zdroj financovania, právny základ, ciele financovania a škála príjemcov sa od zavedenia opatrení z ďalej uvedených dôvodov nezmenili.

5.2.2.1.   Charakter financovania

Charakter financovania

| (151) | Súdny dvor v rozsudku vo veci Namur-Les Assurances du Crédit SA objasnil, že “... existenciu novej pomoci alebo zmenu existujúcej pomoci nemožno posudzovať na základe rozsahu pomoci alebo konkrétne jej výšky vo finančnom vyjadrení v akomkoľvek okamihu existencie podniku, ak je pomoc poskytnutá podľa skorších právnych predpisov, ktoré zostávajú nezmenené“ (89). Komisia sa domnieva, že zvýšenie financovania nemá vplyv na podstatu schémy, ak je zvýšenie úmerné zvýšeniu zodpovedajúcich nákladov na vykonávanie tej istej činnosti, ako sa preukázalo vo viacerých rozhodnutiach Komisie v sektore verejnoprávneho vysielania (90). |
| --- | --- |

(151)

Súdny dvor v rozsudku vo veci Namur-Les Assurances du Crédit SA objasnil, že “... existenciu novej pomoci alebo zmenu existujúcej pomoci nemožno posudzovať na základe rozsahu pomoci alebo konkrétne jej výšky vo finančnom vyjadrení v akomkoľvek okamihu existencie podniku, ak je pomoc poskytnutá podľa skorších právnych predpisov, ktoré zostávajú nezmenené“ (89). Komisia sa domnieva, že zvýšenie financovania nemá vplyv na podstatu schémy, ak je zvýšenie úmerné zvýšeniu zodpovedajúcich nákladov na vykonávanie tej istej činnosti, ako sa preukázalo vo viacerých rozhodnutiach Komisie v sektore verejnoprávneho vysielania (90).

89

90

| (152) | Nemecko znovu zdôrazňuje, že výška priameho štátneho financovania sa nominálne takmer nezvýšila (z 2 527 000 DM v roku 1976 na 6 981 000 DM v roku 2001 a na 4 230 000 EUR v roku 2013) a rôzne sumy boli výsledkom charakteru financovania deficitu, ktorý súvisel so zvýšením počtu študentov a pri ktorom zohrávala úlohu aj inflácia. |
| --- | --- |

(152)

Nemecko znovu zdôrazňuje, že výška priameho štátneho financovania sa nominálne takmer nezvýšila (z 2 527 000 DM v roku 1976 na 6 981 000 DM v roku 2001 a na 4 230 000 EUR v roku 2013) a rôzne sumy boli výsledkom charakteru financovania deficitu, ktorý súvisel so zvýšením počtu študentov a pri ktorom zohrávala úlohu aj inflácia.

| (153) | Komisia sa domnieva, že charakter financovania sa významne nezmenil. Po prvé, forma financovania zostala nezmenená: priame granty a oslobodenia od dane podľa zákona o dani príjmov právnických osôb a zákona o dani zo zisku z podnikateľskej činnosti. Po druhé, úroveň financovania prostredníctvom priamych grantov sa významne nezmenila. Celkovo sa úroveň priamych grantov v období rokov 1976 až 2013 zvýšila približne 2,9-krát. Zároveň sa v rovnakom období oveľa výraznejšie zvýšil počet študentov. V akademickom roku 1976/77 bol počet študentov v Nemecku 872 125 (91) a v roku 2013/14 bol trikrát vyšší, 2 616 881 (92). V roku 2013 boli úrovne cien v Nemecku 2,3-krát vyššie ako v roku 1976 (93). Na základe týchto informácií sa Komisia domnieva, že charakter a úroveň financovania sa významne nezmenili, pretože počet študentov sa zvýšil oveľa viac ako financovanie činností podniku HIS vo forme priamych grantov, pričom zohľadnila aj úroveň inflácie v Nemecku v rokoch 1976 až 2014. |
| --- | --- |

(153)

Komisia sa domnieva, že charakter financovania sa významne nezmenil. Po prvé, forma financovania zostala nezmenená: priame granty a oslobodenia od dane podľa zákona o dani príjmov právnických osôb a zákona o dani zo zisku z podnikateľskej činnosti. Po druhé, úroveň financovania prostredníctvom priamych grantov sa významne nezmenila. Celkovo sa úroveň priamych grantov v období rokov 1976 až 2013 zvýšila približne 2,9-krát. Zároveň sa v rovnakom období oveľa výraznejšie zvýšil počet študentov. V akademickom roku 1976/77 bol počet študentov v Nemecku 872 125 (91) a v roku 2013/14 bol trikrát vyšší, 2 616 881 (92). V roku 2013 boli úrovne cien v Nemecku 2,3-krát vyššie ako v roku 1976 (93). Na základe týchto informácií sa Komisia domnieva, že charakter a úroveň financovania sa významne nezmenili, pretože počet študentov sa zvýšil oveľa viac ako financovanie činností podniku HIS vo forme priamych grantov, pričom zohľadnila aj úroveň inflácie v Nemecku v rokoch 1976 až 2014.

91

92

93

| (154) | Úroveň „financovania“ prostredníctvom oslobodení od dane sa významne nezmenila, keďže Nemecko vo svojom podaní (pozri odôvodnenie 79) z roku 2016 uvádza, že daňová povinnosť podniku HIS vyplývajúca zo zákona o dani z príjmov právnických osôb a zákona o dani zo zisku z podnikateľskej činnosti by bola nulová, aj keby bol povinný zaplatiť tieto dane. |
| --- | --- |

(154)

Úroveň „financovania“ prostredníctvom oslobodení od dane sa významne nezmenila, keďže Nemecko vo svojom podaní (pozri odôvodnenie 79) z roku 2016 uvádza, že daňová povinnosť podniku HIS vyplývajúca zo zákona o dani z príjmov právnických osôb a zákona o dani zo zisku z podnikateľskej činnosti by bola nulová, aj keby bol povinný zaplatiť tieto dane.

5.2.2.2.   Zdroj a spôsob financovania, právny základ

Zdroj a spôsob financovania, právny základ

| (155) | Komisia sa domnieva, že zdroj, spôsob a právny základ financovania vo forme priamych grantov zostali počas celého obdobia rovnaké: zdrojom financovania bol rozpočet spolkového štátu a spolkových krajín. Skutočnosť, že vzrástol podiel spolufinancovania zo strany univerzít v kontexte celkového financovania činnosti (z 35,7 % na 74,1 %), nepredstavuje významnú zmenu vo financovaní z nasledujúcich dôvodov. Po prvé, úroveň „štátneho“ financovania, konkrétnejšie podiel štátnej pomoci, zostal nominálne rovnaký, ako bolo vysvetlené v predchádzajúcej oddiele. Po druhé, v právnom základe sa od roku 1976 v skutočnosti stanovovalo, že financovanie môže byť v prípade potreby doplnené o príjmy. Komisia preto nesúhlasí s charakterizáciou sťažovateľa, že spôsob financovania „sa neustále menil“. Príslušná pasáž stanov zostala v priebehu rokov rovnaká: „Spoločníci poskytujú potrebné prostriedky na dosiahnutie cieľa stanoveného v stanovách, pokiaľ sa nedosiahnu žiadne vlastné príjmy“. (94) Okrem toho, v rozsudku vo veci Namur-Les Assurances du Crédit SA, pozri odôvodnenie 151, súd povoľuje tento druh zmeny schémy, pokiaľ zákonné ustanovenia, z ktorých vychádza poskytovanie pomoci, zostanú rovnaké. |
| --- | --- |

(155)

Komisia sa domnieva, že zdroj, spôsob a právny základ financovania vo forme priamych grantov zostali počas celého obdobia rovnaké: zdrojom financovania bol rozpočet spolkového štátu a spolkových krajín. Skutočnosť, že vzrástol podiel spolufinancovania zo strany univerzít v kontexte celkového financovania činnosti (z 35,7 % na 74,1 %), nepredstavuje významnú zmenu vo financovaní z nasledujúcich dôvodov. Po prvé, úroveň „štátneho“ financovania, konkrétnejšie podiel štátnej pomoci, zostal nominálne rovnaký, ako bolo vysvetlené v predchádzajúcej oddiele. Po druhé, v právnom základe sa od roku 1976 v skutočnosti stanovovalo, že financovanie môže byť v prípade potreby doplnené o príjmy. Komisia preto nesúhlasí s charakterizáciou sťažovateľa, že spôsob financovania „sa neustále menil“. Príslušná pasáž stanov zostala v priebehu rokov rovnaká: „Spoločníci poskytujú potrebné prostriedky na dosiahnutie cieľa stanoveného v stanovách, pokiaľ sa nedosiahnu žiadne vlastné príjmy“. (94) Okrem toho, v rozsudku vo veci Namur-Les Assurances du Crédit SA, pozri odôvodnenie 151, súd povoľuje tento druh zmeny schémy, pokiaľ zákonné ustanovenia, z ktorých vychádza poskytovanie pomoci, zostanú rovnaké.

94

Namur-Les Assurances du Crédit SA

| (156) | Komisia nesúhlasí s názorom sťažovateľa, že spôsob financovania sa zmenil, keďže išlo o súbor grantov s meniacou sa úrovňou. (Pozri odôvodnenie 51.) Komisia zastáva názor, že priame granty v skutočnosti predstavovali existujúcu schému pomoci a nepredstavovali súbor individuálnych ročných priamych grantov. Podľa článku 1 písm. d) nariadenia (EÚ) 2015/1589 je „schéma pomoci“ akýkoľvek akt, na základe ktorého možno bez ďalších vykonávacích opatrení poskytnúť individuálnu pomoc podnikom definovaným v akte všeobecným a abstraktným spôsobom a akýkoľvek akt, na základe ktorého sa môže pomoc, ktorá nie je spojená s osobitným projektom, poskytnúť jednému alebo viacerým podnikom na neurčitú dobu a/alebo v neurčitej sume [pridaný dôraz].“ |
| --- | --- |

(156)

Komisia nesúhlasí s názorom sťažovateľa, že spôsob financovania sa zmenil, keďže išlo o súbor grantov s meniacou sa úrovňou. (Pozri odôvodnenie 51.) Komisia zastáva názor, že priame granty v skutočnosti predstavovali existujúcu schému pomoci a nepredstavovali súbor individuálnych ročných priamych grantov. Podľa článku 1 písm. d) nariadenia (EÚ) 2015/1589 je „schéma pomoci“ akýkoľvek akt, na základe ktorého možno bez ďalších vykonávacích opatrení poskytnúť individuálnu pomoc podnikom definovaným v akte všeobecným a abstraktným spôsobom a akýkoľvek akt, na základe ktorého sa môže pomoc, ktorá nie je spojená s osobitným projektom, poskytnúť jednému alebo viacerým podnikom na neurčitú dobu a/alebo v neurčitej sume [pridaný dôraz].“

| (157) | Komisia sa domnieva, že charakteristiky priameho financovania, ako aj daňové opatrenia voči podniku HIS prestavovali schému štátnej pomoci. Je to preto, že právne základy predstavovali „akt, na základe ktorého sa môže [mohla] pomoc, ktorá nie je spojená s osobitným projektom, poskytnúť jednému alebo viacerým podnikom na neurčitú dobu a/alebo v neurčitej sume.“ Mechanizmy udeľovania pomoci nevyžadovali žiadne ďalšie vykonávacie akty. |
| --- | --- |

(157)

Komisia sa domnieva, že charakteristiky priameho financovania, ako aj daňové opatrenia voči podniku HIS prestavovali schému štátnej pomoci. Je to preto, že právne základy predstavovali „akt, na základe ktorého sa môže [mohla] pomoc, ktorá nie je spojená s osobitným projektom, poskytnúť jednému alebo viacerým podnikom na neurčitú dobu a/alebo v neurčitej sume.“ Mechanizmy udeľovania pomoci nevyžadovali žiadne ďalšie vykonávacie akty.

| (158) | Komisia na základe uvedeného zákona a skutočností dospela k záveru, že ročné priame granty predstavovali existujúcu de facto schému pomoci a že úroveň, spôsob a zdroj financovania neprešli významnou zmenou v zmysle uplatniteľnej judikatúry, Government of Gibraltar/Komisia, Namur-Les Assurances du Crédit, a rozhodnutia Komisie C(2008) 725 final z 27. februára 2008, SA.21395 E8/2006 (ex CP 110/2004 et CP 126/2004) – Belgique Financement du radiodiffuseur public VRT. |
| --- | --- |

(158)

Komisia na základe uvedeného zákona a skutočností dospela k záveru, že ročné priame granty predstavovali existujúcu de facto schému pomoci a že úroveň, spôsob a zdroj financovania neprešli významnou zmenou v zmysle uplatniteľnej judikatúry, Government of Gibraltar/Komisia, Namur-Les Assurances du Crédit, a rozhodnutia Komisie C(2008) 725 final z 27. februára 2008, SA.21395 E8/2006 (ex CP 110/2004 et CP 126/2004) – Belgique Financement du radiodiffuseur public VRT.

de facto

Government of Gibraltar/Komisia, Namur-Les Assurances du Crédit

Financement du radiodiffuseur public VRT

| (159) | Vzhľadom na to, že právny základ v stanovách sa počas príslušného obdobia nezmenil (pozri odôvodnenie 155), Komisia sa domnieva, že nedošlo k žiadnej významnej zmene právneho základu priamych grantov. |
| --- | --- |

(159)

Vzhľadom na to, že právny základ v stanovách sa počas príslušného obdobia nezmenil (pozri odôvodnenie 155), Komisia sa domnieva, že nedošlo k žiadnej významnej zmene právneho základu priamych grantov.

| (160) | Komisia sa domnieva, že nedošlo k žiadnej významnej zmene právneho základu pre daňové výhody. Po prvé, formulácia stanov, ktorou sa určuje verejnoprospešný („gemeinnützig“) účel prevádzky podniku HIS, sa v priebehu rokov takisto nezmenila: „Podnik slúži výlučne a priamo na verejnoprospešné ciele“ v zmysle daňových právnych predpisov, ktoré sú relevantné pre verejnoprospešné ciele (95). |
| --- | --- |

(160)

Komisia sa domnieva, že nedošlo k žiadnej významnej zmene právneho základu pre daňové výhody. Po prvé, formulácia stanov, ktorou sa určuje verejnoprospešný („gemeinnützig“) účel prevádzky podniku HIS, sa v priebehu rokov takisto nezmenila: „Podnik slúži výlučne a priamo na verejnoprospešné ciele“ v zmysle daňových právnych predpisov, ktoré sú relevantné pre verejnoprospešné ciele (95).

95

| (161) | Po druhé, právne ustanovenia, z ktorých vychádzajú oslobodenia od dane, sa nezmenili alebo sa podstatne nezmenili od 1. januára 1976, keď bol založený podnik HIS (96). Právnym základom oslobodení od dane boli zákon o dani z príjmov právnických osôb, zákon o dani zo zisku z podnikateľskej činnosti a daňový zákonník. Nemecko vysvetlilo, že predmetné oslobodenia od dane (§ 5 zákona o dani z príjmov právnických osôb a § 3 zákona o dani zo zisku z podnikateľskej činnosti) odkazujú na § 51 a nasl. daňového zákonníka. (Pozri odôvodnenie 78 a poznámky pod čiarou č. 46, 47 a 48.) V § 52 daňového zákonníka („AO“) sa v skutočnosti uvádzajú dve činnosti, ktoré sa podľa nariadenia označujú ako verejnoprospešná činnosť: podpora vedy a výskumu (§ 52 ods. 1) a podpora vzdelávania a odbornej prípravy (§ 52 ods. 7). V súčasnom znení platných zákonov teda predmetné oslobodenia od dane vyplývajú z kombinácie § 5 a § 3 zákona o dani z príjmov právnických osôb a zákona o dani zo zisku z podnikateľskej činnosti a z § 52 daňového zákonníka. |
| --- | --- |

(161)

Po druhé, právne ustanovenia, z ktorých vychádzajú oslobodenia od dane, sa nezmenili alebo sa podstatne nezmenili od 1. januára 1976, keď bol založený podnik HIS (96). Právnym základom oslobodení od dane boli zákon o dani z príjmov právnických osôb, zákon o dani zo zisku z podnikateľskej činnosti a daňový zákonník. Nemecko vysvetlilo, že predmetné oslobodenia od dane (§ 5 zákona o dani z príjmov právnických osôb a § 3 zákona o dani zo zisku z podnikateľskej činnosti) odkazujú na § 51 a nasl. daňového zákonníka. (Pozri odôvodnenie 78 a poznámky pod čiarou č. 46, 47 a 48.) V § 52 daňového zákonníka („AO“) sa v skutočnosti uvádzajú dve činnosti, ktoré sa podľa nariadenia označujú ako verejnoprospešná činnosť: podpora vedy a výskumu (§ 52 ods. 1) a podpora vzdelávania a odbornej prípravy (§ 52 ods. 7). V súčasnom znení platných zákonov teda predmetné oslobodenia od dane vyplývajú z kombinácie § 5 a § 3 zákona o dani z príjmov právnických osôb a zákona o dani zo zisku z podnikateľskej činnosti a z § 52 daňového zákonníka.

96

| (162) | Pokiaľ ide o otázku, či a v akej forme boli účinné daňové zákony v čase založenia podniku HIS, Komisia dospela k týmto záverom: Zákon o dani z príjmov právnických osôb už v roku 1976 obsahoval oslobodenie verejnoprospešných organizácií od dane z príjmov právnických osôb. Pozri § 4 ods. 1 bod 6 znenia z 24. mája 1965 (97): „Korporácie, združenia osôb a majetku, ktoré v súlade so svojimi stanovami, aktom založenia nadácie alebo inými zakladajúcimi listinami a podľa svojho súčasného riadenia slúžia výlučne a priamo na cirkevné, neziskové alebo charitatívne účely, sú vyňaté zo zákona o dani z príjmov právnických osôb“ a porovnajte ho s takmer identickým znením súčasného predpisu (pozri poznámku pod čiarou č. 46). |
| --- | --- |

(162)

Pokiaľ ide o otázku, či a v akej forme boli účinné daňové zákony v čase založenia podniku HIS, Komisia dospela k týmto záverom: Zákon o dani z príjmov právnických osôb už v roku 1976 obsahoval oslobodenie verejnoprospešných organizácií od dane z príjmov právnických osôb. Pozri § 4 ods. 1 bod 6 znenia z 24. mája 1965 (97): „Korporácie, združenia osôb a majetku, ktoré v súlade so svojimi stanovami, aktom založenia nadácie alebo inými zakladajúcimi listinami a podľa svojho súčasného riadenia slúžia výlučne a priamo na cirkevné, neziskové alebo charitatívne účely, sú vyňaté zo zákona o dani z príjmov právnických osôb“ a porovnajte ho s takmer identickým znením súčasného predpisu (pozri poznámku pod čiarou č. 46).

97

| (163) | Zákon o dani zo zisku z podnikateľskej činnosti v roku 2013 obsahoval takmer totožné znenie oslobodenia od dane ako jeho znenie z 25. mája 1965 v § 3 ods. 6 (98). Oslobodenia od dane už teda boli účinné, keď vznikol podnik HIS. |
| --- | --- |

(163)

Zákon o dani zo zisku z podnikateľskej činnosti v roku 2013 obsahoval takmer totožné znenie oslobodenia od dane ako jeho znenie z 25. mája 1965 v § 3 ods. 6 (98). Oslobodenia od dane už teda boli účinné, keď vznikol podnik HIS.

98

| (164) | Prvé znenie nemeckého daňového zákonníka vzniklo 23. marca 1976, teda približne tri mesiace po založení podniku HIS. To musí byť dôvod, prečo sa v stanovách podniku HIS z rokov 1976 – 1977 odkazuje na „predchodcu“ AO, nariadenie o verejnoprospešných organizáciách („Gemeinnützigkeitsverordnung“ z 24. decembra 1953). |
| --- | --- |

(164)

Prvé znenie nemeckého daňového zákonníka vzniklo 23. marca 1976, teda približne tri mesiace po založení podniku HIS. To musí byť dôvod, prečo sa v stanovách podniku HIS z rokov 1976 – 1977 odkazuje na „predchodcu“ AO, nariadenie o verejnoprospešných organizáciách („Gemeinnützigkeitsverordnung“ z 24. decembra 1953).

| (165) | Nariadením o verejnoprospešných organizáciách z roku 1953 sa vykonávajú (99) § 17 až 19 „zákona o úprave určitých daňových pravidiel“ z roku 1934. Tento zákon z roku 1934 v § 17 výslovne podporuje „vedu“ a „vzdelávanie“ ako prijateľnú charitatívnu činnosť (100). V spojení s nariadením o verejnoprospešných organizáciách z roku 1953 sa v zákone z roku 1934 až do nadobudnutia účinnosti AO teda zabezpečovalo oslobodenie subjektov zaoberajúcich sa verejnoprospešnou činnosťou, ako je podpora vzdelávania, od zdanenia (101). |
| --- | --- |

(165)

Nariadením o verejnoprospešných organizáciách z roku 1953 sa vykonávajú (99) § 17 až 19 „zákona o úprave určitých daňových pravidiel“ z roku 1934. Tento zákon z roku 1934 v § 17 výslovne podporuje „vedu“ a „vzdelávanie“ ako prijateľnú charitatívnu činnosť (100). V spojení s nariadením o verejnoprospešných organizáciách z roku 1953 sa v zákone z roku 1934 až do nadobudnutia účinnosti AO teda zabezpečovalo oslobodenie subjektov zaoberajúcich sa verejnoprospešnou činnosťou, ako je podpora vzdelávania, od zdanenia (101).

99

100

101

| (166) | Komisia vzhľadom na tento súvislý reťazec zákonov a predpisov, v ktorých sa výslovne odkazuje na príslušné oslobodenia od dane, dospela k záveru, že právny základ zostal rovnaký v zmysle rozhodnutia Komisie vo veci Aide d’État E 8/2006 (ex CP 110/2004 et CP 126/2004) – Belgique Financement du radiodiffuseur public VRT a rozsudku vo veci Government of Gibraltar/Komisia. |
| --- | --- |

(166)

Komisia vzhľadom na tento súvislý reťazec zákonov a predpisov, v ktorých sa výslovne odkazuje na príslušné oslobodenia od dane, dospela k záveru, že právny základ zostal rovnaký v zmysle rozhodnutia Komisie vo veci Aide d’État E 8/2006 (ex CP 110/2004 et CP 126/2004) – Belgique Financement du radiodiffuseur public VRT a rozsudku vo veci Government of Gibraltar/Komisia.

Financement du radiodiffuseur public VRT

Government of Gibraltar/Komisia

5.2.2.3.   Ciele verejného financovania a podporované produkty/služby

Ciele verejného financovania a podporované produkty/služby

| (167) | Komisia sa domnieva, že činnosti podniku HIS takisto zostali rovnaké. Cieľ verejného financovania, ktorým je podpora univerzít najmä v oblasti elektronického spracovania údajov/informačných technológií, zostal nezmenený, ako je uvedené v odôvodnení 82 samotného rozhodnutia o začatí konania. Pripomienky tiež potvrdili stanovisko Nemecka, že činnosti podniku HIS podporované z verejných prostriedkov zostali v podstate 40 rokov nezmenené (pozri odôvodnenie 36). |
| --- | --- |

(167)

Komisia sa domnieva, že činnosti podniku HIS takisto zostali rovnaké. Cieľ verejného financovania, ktorým je podpora univerzít najmä v oblasti elektronického spracovania údajov/informačných technológií, zostal nezmenený, ako je uvedené v odôvodnení 82 samotného rozhodnutia o začatí konania. Pripomienky tiež potvrdili stanovisko Nemecka, že činnosti podniku HIS podporované z verejných prostriedkov zostali v podstate 40 rokov nezmenené (pozri odôvodnenie 36).

| (168) | Komisia poznamenáva, že medzi formuláciou stanov týkajúcou sa cieľa medzi rokmi 1976 – 1977 a neskoršími rokmi boli mierne rozdiely, ale tieto rozdiely boli čisto sémantické. Spôsob vyjadrenia účelu HIS GmbH v rokoch 1976 – 1977 bol takýto: „a) Vývoj a zdokonaľovanie informačných systémov, ktoré vytvárajú základ pre rozhodnutia vo vysokoškolskom vzdelávaní a postupy pre racionalizáciu v inštitúciách vysokoškolského vzdelávania, a b) poskytovanie poradenstva a spolupráca pri zavádzaní a uplatňovaní informačných systémov.“ V neskorších rokoch sa formulácia mierne zmenila: „Účelom podniku je podporovať zariadenia vysokoškolského vzdelávania a príslušné orgány v ich úsilí dosiahnuť racionálne a efektívne plnenie ich úloh v oblasti vysokoškolského vzdelávania prostredníctvom a) vývoja postupov na racionalizáciu správy univerzít a podporu ich zavádzania a uplatňovania; [...] d) zabezpečenia poskytovania informácií a organizovania výmeny informácií.“ Komisia sa domnieva, že obe tieto formulácie sú všeobecné, ale sú zamerané na elektronické spracovanie údajov. Komisia sa takisto domnieva, že formulácia stanov týkajúca sa cieľa musela byť dostatočne všeobecná, aby umožňovala prispôsobenie služieb meniacim sa technologickým požiadavkám. Táto formulácia zároveň nebola neobmedzená, pretože úlohu „vyvíjať postupy na racionalizáciu správy vysokoškolského vzdelávania a spolupracovať pri ich zavádzaní a uplatňovaní“ nemožno chápať tak, že podniku HIS povoľuje zapájať sa do iných činností, než je zabezpečenie elektronického spracovania údajov/IT produktov a služieb. |
| --- | --- |

(168)

Komisia poznamenáva, že medzi formuláciou stanov týkajúcou sa cieľa medzi rokmi 1976 – 1977 a neskoršími rokmi boli mierne rozdiely, ale tieto rozdiely boli čisto sémantické. Spôsob vyjadrenia účelu HIS GmbH v rokoch 1976 – 1977 bol takýto: „a) Vývoj a zdokonaľovanie informačných systémov, ktoré vytvárajú základ pre rozhodnutia vo vysokoškolskom vzdelávaní a postupy pre racionalizáciu v inštitúciách vysokoškolského vzdelávania, a b) poskytovanie poradenstva a spolupráca pri zavádzaní a uplatňovaní informačných systémov.“ V neskorších rokoch sa formulácia mierne zmenila: „Účelom podniku je podporovať zariadenia vysokoškolského vzdelávania a príslušné orgány v ich úsilí dosiahnuť racionálne a efektívne plnenie ich úloh v oblasti vysokoškolského vzdelávania prostredníctvom a) vývoja postupov na racionalizáciu správy univerzít a podporu ich zavádzania a uplatňovania; [...] d) zabezpečenia poskytovania informácií a organizovania výmeny informácií.“ Komisia sa domnieva, že obe tieto formulácie sú všeobecné, ale sú zamerané na elektronické spracovanie údajov. Komisia sa takisto domnieva, že formulácia stanov týkajúca sa cieľa musela byť dostatočne všeobecná, aby umožňovala prispôsobenie služieb meniacim sa technologickým požiadavkám. Táto formulácia zároveň nebola neobmedzená, pretože úlohu „vyvíjať postupy na racionalizáciu správy vysokoškolského vzdelávania a spolupracovať pri ich zavádzaní a uplatňovaní“ nemožno chápať tak, že podniku HIS povoľuje zapájať sa do iných činností, než je zabezpečenie elektronického spracovania údajov/IT produktov a služieb.

| (169) | Pokiaľ ide o produkty a služby podniku HIS v priebehu rokov, Komisia je presvedčená, že prehľad produktov, ktorý Nemecko poskytlo počas postupu formálneho vyšetrovacieho konania (pozri odôvodnenie 94), ako aj skutočnosť, že prvotná verzia niektorých produktov sa poskytovala už v roku 1976, Komisii dostatočne preukázali, že podnik HIS GmbH v priebehu rokov poskytoval kontinuálny sortiment produktov. |
| --- | --- |

(169)

Pokiaľ ide o produkty a služby podniku HIS v priebehu rokov, Komisia je presvedčená, že prehľad produktov, ktorý Nemecko poskytlo počas postupu formálneho vyšetrovacieho konania (pozri odôvodnenie 94), ako aj skutočnosť, že prvotná verzia niektorých produktov sa poskytovala už v roku 1976, Komisii dostatočne preukázali, že podnik HIS GmbH v priebehu rokov poskytoval kontinuálny sortiment produktov.

| (170) | Komisia preto dospela k záveru, že činnosti podniku HIS podporované z verejných prostriedkov sa počas posudzovaného obdobia významne nezmenili. |
| --- | --- |

(170)

Komisia preto dospela k záveru, že činnosti podniku HIS podporované z verejných prostriedkov sa počas posudzovaného obdobia významne nezmenili.

5.2.3.   Závery týkajúce sa verejného financovania podniku HIS v rokoch 1976 až 2013

Závery týkajúce sa verejného financovania podniku HIS v rokoch 1976 až 2013

| (171) | Opatrenia v prospech podniku HIS v rokoch 1976 až 2013, pokiaľ predstavovali štátnu pomoc, predstavovali existujúcu pomoc podľa článku 1 písm. b) bodu v) nariadenia (EÚ) 2015/1589. |
| --- | --- |

(171)

Opatrenia v prospech podniku HIS v rokoch 1976 až 2013, pokiaľ predstavovali štátnu pomoc, predstavovali existujúcu pomoc podľa článku 1 písm. b) bodu v) nariadenia (EÚ) 2015/1589.

| (172) | Keďže odôvodnenie 16 rozhodnutia o začatí konania vylúčilo z rozsahu svojej pôsobnosti preskúmanie akýchkoľvek možných opatrení v prospech podniku HIS eG od roku 2014, toto rozhodnutie sa netýka žiadneho preskúmania týchto opatrení. |
| --- | --- |

(172)

Keďže odôvodnenie 16 rozhodnutia o začatí konania vylúčilo z rozsahu svojej pôsobnosti preskúmanie akýchkoľvek možných opatrení v prospech podniku HIS eG od roku 2014, toto rozhodnutie sa netýka žiadneho preskúmania týchto opatrení.

6.   ZÁVER

ZÁVER

| (173) | Komisia preto dospela k záveru, že pochybnosti vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania boli úspešne odstránené. |
| --- | --- |

(173)

Komisia preto dospela k záveru, že pochybnosti vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania boli úspešne odstránené.

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Opatrenia, ktoré Nemecko zaviedlo pre podnik Hochschul-Informations-System GmbH v rokoch 1976 až 2013, pokiaľ predstavovali štátnu pomoc, predstavovali existujúcu pomoc podľa článku 1 písm. b) bodu v) nariadenia (EÚ) 2015/1589.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Spolkovej republike Nemecko.

V Bruseli 20. septembra 2019

Za Komisiu

Margrethe VESTAGER

členka Komisie

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 85, 4.3.2016, s. 6.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ C 85, 4.3.2016, s. 6.

2

(3)  Štruktúra podielnikov podniku HIS a štruktúra financovania boli v súlade so spoločným financovaním inštitúcií vysokoškolského vzdelávania v Nemecku: Podľa článku 30 základného zákona sú spolkové krajiny v zásade príslušné plniť úlohy štátu v oblasti vzdelávania a vedy; spolková vláda sa zaväzuje financovať akademické inštitúcie iba v osobitných prípadoch.

3

(4)  Dňa 28. januára 2014 sa podnik HIS transformoval na družstvo (HIS eG), na ktorom sa podieľajú aj verejné univerzity.

4

(5)  V § 3 bode 1 stanov sa uvádza, že podnik slúži výlučne a priamo na verejnoprospešné účely v zmysle oddielu „Účely daňového zvýhodnenia“ daňového zákonníka (Abgabenordnung alebo
  „AO“
  ).

5

Abgabenordnung

„AO“

(6)  § 2 bod 1 stanov (2000): „Účelom spoločnosti je podporovať inštitúcie vysokoškolského vzdelávania a príslušné správne orgány v ich úsilí o racionálne a nákladovo efektívne vykonávanie úloh v oblasti vysokoškolského vzdelávania „a) vypracovaním postupov na racionalizáciu správy univerzít a poradenskú podporu pri ich uplatňovaní; b) vypracovaním štúdií a odborných stanovísk, ktoré tvoria základ pre rozhodovanie; c) vypracovaním usmerňujúcich zásad na výstavbu univerzít; d) zabezpečením poskytovania informácií a organizáciou výmeny informácií.“ Písm. a) a d) sú priamo spojené s univerzitnými IT, vývojom softvéru a podporou.

6

(7)  Softvérový systém HISinOne je z technického a funkčného hľadiska integrovaný webový systém riadenia univerzít pre všetky procesy a štruktúry na univerzitách akéhokoľvek typu a veľkosti organizácie. Bol navrhnutý ako IT riešenie pre strategické riadenie univerzít a je prednastavený pomocou integrovaných referenčných modelov a procesov pre rôzne typy vysokoškolského vzdelávania a osobitné požiadavky spolkových krajín v Nemecku. Pomáha študentom plánovať si štúdium a podporuje kontrolné úrady, personálnu správu, študijné oddelenie alebo sekretariát študentov na univerzitách.

7

(8)  Nemecko vo svojej odpovedi na rozhodnutie o začatí konania potvrdilo, že v súčasnom kontexte sú náboženské inštitúcie vysokoškolského vzdelávania synonymom verejných inštitúcií vysokoškolského vzdelávania.

8

(9)  Oznámenie o novelizácii zákona o dani z príjmov právnických osôb z 24. mája 1965 („Bekanntmachung der Neufassung des Körperschaftsteuergesetzes vom 24. Mai 1965, Bundesgesetzblatt Jahrgang 1965 Teil I Nr. 24, ausgegeben am 11. Juni 1965, S.449“).

9

(10)  Oznámenie o novelizácii zákona o dani zo zisku z podnikateľskej činnosti z 25. mája 1965 („Bekanntmachung der Neufassung des Gewerbesteuergesetzes vom 25. Mai 1965, Bundesgesetzblatt Jahrgang 1965 Teil I Nr. 24, ausgegeben am 11. Juni 1965, S. 458“).

10

(11)  Podľa sťažovateľa sa priame financovanie vo forme grantov podniku HIS v priebehu času menilo: v roku 2011 tvorilo približne 9,2 milióna EUR, v roku 2010 8,6 milióna EUR a v roku 2008 8,2 milióna EUR. Tieto údajné sumy podniku HIS každoročne vyplácali spolkový štát a spolkové krajiny.

11

(12)  Nariadenie Rady (EÚ) 2015/1589 z 13. júla 2015 stanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 9. V článku 1 písm. b) bode v) sa uvádza, že opatrenie, ktoré nepredstavovalo pomoc v čase, keď bolo zavedené, sa môže stať štátnou pomocou v dôsledku vývoja vnútorného trhu.

12

(13)  Pozri odôvodnenie 19.

13

(14)  V odôvodnení 38 rozhodnutia o začatí konania sa odkazovalo na rozsudok Všeobecného súdu zo 16. júla 2014 vo veci Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz, im Saarland, im Rheingau-Taunus-Kreis und im Landkreis Limburg-Weilburg/Komisia, T-309/12, ECLI:EU:T:2014:676, body 70 až 74, v ktorých sa uvádza, že skutočnosť, že činnosť sa vykonáva interne, nevylučuje, že táto činnosť má hospodársky charakter. Všeobecný súd v tomto rozsudku uviedol, že to, či štát vykonáva činnosť priamo prostredníctvom subjektu verejnej správy alebo iného osobitného subjektu, nemá žiadny vplyv na uplatňovanie pravidiel hospodárskej súťaže na túto činnosť. Takisto uviedol, že takýto orgán vykonáva hospodársku činnosť, pokiaľ túto činnosť možno v zásade vykonávať na otvorenom trhu, t. j. pokiaľ trh nie je úplne uzavretý hospodárskej súťaži zákonným ustanovením v predmetnom členskom štáte.

14

Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz, im Saarland, im Rheingau-Taunus-Kreis und im Landkreis Limburg-Weilburg/Komisia

interne

(15)  Odôvodnenie 29 rozhodnutia o začatí konania, v ktorom sa cituje rozsudok Súdneho dvora z 12. júla 2012, CompassDatenbank/Republik Österreich, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, bod 41.

15

CompassDatenbank/Republik Österreich

(16)  Odôvodnenie 28 rozhodnutia o začatí konania, v ktorom sa cituje rozsudok Súdneho dvora z 19. januára 1994, SAT Fluggeselsschaft mbH/Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7, bod 30.

16

SAT Fluggeselsschaft mbH/Eurocontrol

(17)  Odôvodnenie 29 rozhodnutia o začatí konania, v ktorom sa cituje rozsudok Súdneho dvora z 12. júla 2012, CompassDatenbank/Republik Österreich, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, body 40 – 41.

17

CompassDatenbank/Republik Österreich

(18)  Rozsudok Súdneho dvora z 24. júla 2003, Altmark Trans GmbH, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, body 89 – 90.

18

Altmark Trans GmbH

(19)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 651/2014 zo 17. júna 2014 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článkov 107 a 108 zmluvy (Ú. v. EÚ L 187, 26.6.2014, s. 1.).

19

(20)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1407/2013 z 18. decembra 2013 o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na pomoc de minimis (Ú. v. EÚ L 352, 24.12.2013, s. 1.).

20

de minimis

(21)  Pozri poznámku pod čiarou č. 7.

21

(22)  Rozsudok Súdneho dvora z 5. decembra 1989, Komisia/Taliansko, C-3/88, ECLI:EU:C:1989:606, bod 13.

22

Komisia/Taliansko

(23)  Pozri odôvodnenie 29 rozhodnutia o začatí konania.

23

(24)  Rozsudok Súdneho dvora z 12. júla 2012, CompassDatenbank/Republik Österreich, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, bod 41.

24

CompassDatenbank/Republik Österreich

(25)  Rozsudok Všeobecného súdu zo 16. júla 2014, Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz, im Saarland, im Rheingau-Taunus-Kreis und im Landkreis Limburg-Weilburg/Komisia, T-309/12, ECLI:EU:T:2014:676, odôvodnenie 71.

25

Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz, im Saarland, im Rheingau-Taunus-Kreis und im Landkreis Limburg-Weilburg/Komisia

(26)  Rozsudok Všeobecného súdu z 26. novembra 2015, T-461/13, Španielske kráľovstvo/Komisia, ECLI:EU:T:2015:891.

26

Španielske kráľovstvo/Komisia

(27)  Rozsudok Súdneho dvora z 24. októbra 2002, C-82/01 P, Aéroport de Paris/Komisia, ECLI:EU:C:2002:617, odôvodnenie 79.

27

Aéroport de Paris/Komisia

(28)  Rozhodnutie Komisie C(2013) 2361 final z 2. mája 2013, SA.25745 (2013/NN) (ex- CP 11/2008) – Nemecko – Národná webová stránka pre aukcie v insolvenčných konaniach (ZVG portal), Ú. v. EÚ C 167, 13.6.2013, s. 1. http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/247954/247954_1433360_92_2.pdf

28

(29)  Rozhodnutie Komisie C(2009) 211 final z 28. januára 2009, SA.26572 (N 467/08) – Portugalsko – Program Aware-P, Ú. v. EÚ C 106, 8.5.2009, s. 21. http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/227527/227527_946839_29_1.pdf

29

(30)  Rozsudok Všeobecného súdu z 28. septembra 2017, vec T-138/15, Aanbestedingskalender a i./Komisia, ECLI:EU:T:2017:675.

30

Aanbestedingskalender a i./Komisia

(31)  Pozri tiež oznámenie Komisie z 20.11.2007, COM (2007)725 final, s. 4 („o podstate a rozsahu služieb všeobecného záujmu rozhodujú v prvom rade verejné orgány. Verejné orgány sa môžu rozhodnúť, že služby budú vykonávať sami alebo sa môžu rozhodnúť zveriť ich iným subjektom, ktoré môžu byť verejné alebo súkromné a pôsobiť ako ziskové či neziskové.“)

31

(32)  Rozsudok Súdneho dvora z 22. decembra 2010 vo veci C-2015/09, Mehiläinen Oy, ECLI:EU:C:2010:807, bod 31; rozsudok Súdneho dvora z 9. júna 2009 vo veci C-480/06, Komisia/Nemecko, ECLI:EU:C:2009:357, bod 45.

32

Mehiläinen Oy

Komisia/Nemecko

(33)  Rozsudok Všeobecného súdu zo 16. júla 2014, Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz, im Saarland, im Rheingau-Taunus-Kreis und im Landkreis Limburg-Weilburg/Komisia, T-309/12, ECLI:EU:T:2014:676, bod 70.

33

Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz, im Saarland, im Rheingau-Taunus-Kreis und im Landkreis Limburg-Weilburg/Komisia

(34)  Oznámenie Komisie – Rámec pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie (Ú. v. EÚ C 198, 27.6.2014, s. 1.).

34

(35)  Oznámenie Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci Európskej únie na náhrady za služby všeobecného hospodárskeho záujmu (Ú. v. EÚ C 8, 11.1.2012, s. 4.).

35

(36)  Článok 12 ods. 1 prvá veta ústavy: „Všetci Nemci majú právo slobodne si zvoliť povolanie alebo zamestnanie, miesto výkonu práce a miesto odbornej prípravy.“

36

(37)  Rozsudok Súdneho dvora z 12. júla 2012, CompassDatenbank/Republik Österreich, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, body 38, 40.

37

CompassDatenbank/Republik Österreich

(38)  Pozri odôvodnenia 29, 30, 31 a 32 rozhodnutia o začatí konania, v ktorom sa odkazuje na body 40 a 41 rozsudku Súdneho dvora z 12. júla 2012, CompassDatenbank/Republik Österreich, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449.

38

CompassDatenbank/Republik Österreich

(39)  Pozri odôvodnenie 37.

39

(40)  Pokiaľ ide o podania dvoch talianskych subjektov na podporu sťažovateľa, Nemecko zdôrazňuje, že sa čiastočne zakladajú na značnom nepochopení skutkového stavu (napríklad to, či podnik HIS naďalej dostáva štátnu podporu a či jeho sortiment produktov zahŕňa softvér, ktorý nesúvisí s univerzitami) a že sa čiastočne zameriavajú na taliansky trh. Nemecko sa preto domnieva, že tieto podania majú obmedzený význam.

40

(41)  Rozsudok Súdneho dvora z 5. decembra 1989, Komisia/Taliansko, C-3/88, ECLI:EU:C:1989:606. V tomto rozsudku sa v kontexte dodávky softvéru pre všeobecnú štátnu správu uvádza, že „návrh, programovanie a prevádzka systémov spracovania údajov majú technický charakter a teda nesúvisia s výkonom verejnej moci.“ Bod 13.

41

Komisia/Taliansko

(42)  Rozsudok Súdneho dvora z 5. decembra 1989, Komisia/Taliansko, C-3/88, ECLI:EU:C:1989:606, body 11 a 13.

42

Komisia/Taliansko

(43)  Bod 20 Rámca pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie: „Ak sa určitá výskumná organizácia alebo výskumná infraštruktúra využíva na hospodárske aj nehospodárske činnosti, pravidlá štátnej pomoci sa vzťahujú na verejné financovanie iba v tom rozsahu, v akom toto financovanie pokrýva náklady spojené s hospodárskymi činnosťami. Ak sa výskumná organizácia alebo výskumná infraštruktúra využíva takmer výlučne na nehospodársku činnosť, na jej financovanie ako také sa nemusia vzťahovať pravidlá štátnej pomoci za predpokladu, že jej hospodárske využitie zostáva čisto vedľajšie, tzn. že ide o činnosť, ktorá je priamo spojená s prevádzkou výskumnej organizácie alebo výskumnej infraštruktúry a je pre ňu nevyhnutná alebo je neoddeliteľne previazaná s hlavným využitím na činnosti nehospodárskeho charakteru a jej rozsah je obmedzený“ (Ú. v. EÚ C 198, 27.6.2014, s. 1.).

43

(44)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1407/2013 z 18. decembra 2013 o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na pomoc de minimis. Článok 3 (Ú. v. EÚ L 352, 24.12.2013, s. 1.).

44

de minimis

(45)  V bode 22 oddielu 2.1.2 rámca výskumu a vývoja sa uvádza: „Komisia nebude považovať výskumnú organizáciu alebo výskumnú infraštruktúru za príjemcu štátnej pomoci, ak táto výskumná organizácia alebo výskumná infraštruktúra koná iba ako sprostredkovateľ, ktorý prevádza všetko verejné financovanie a akékoľvek výhody plynúce z takéhoto financovania na konečných príjemcov.“ Rámec pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie.

45

(46)  Bod 9 § 5 ods. 1 zákona o dani z príjmov právnických osôb: „Oslobodené od dane z príjmov právnických osôb [sú tieto subjekty]: [...] korporácie, združenia osôb a majetku, ktoré v súlade so stanovami, úkonom smerujúcim k založeniu nadácie alebo inými podmienkami a skutočným riadením slúžia výlučne a priamo na charitatívne, verejnoprospešné alebo cirkevné účely (§ 51 až 68 daňového zákonníka).“

46

(47)  § 3 ods. 1 bod 6 zákona o dani zo zisku z podnikateľskej činnosti: „Oslobodené od dane zo zisku z podnikateľskej činnosti [sú tieto subjekty]: [...] korporácie, združenia osôb a majetku, ktoré v súlade so stanovami, úkonom smerujúcim k založeniu nadácie alebo inými podmienkami a skutočným riadením slúžia výlučne a priamo na charitatívne, verejnoprospešné alebo cirkevné účely (§ 51 až 68 daňového zákonníka).“

47

(48)  Daňový zákonník (1977) Bundesgesetzbl. 23. júna 1976, č. 29, I. s. 613.

48

(49)  § 7 zákona o dani z príjmov právnických osôb: „Zásady zdaňovania: 1. Daň z príjmov právnických osôb sa vymeriava na základe zdaniteľných príjmov. 2. Zdaniteľné príjmy sú príjmy v zmysle § 8 ods. 1“ § 8 ods. 1: „Vymedzenie príjmov a spôsob ich výpočtu sú stanovené v zákone o dani z príjmu fyzických osôb a v tomto zákone. § 8 ods. 2: „V prípade subjektov podliehajúcich neobmedzenej daňovej povinnosti v zmysle § 1 ods. 1 bodov 1 až 3 [vrátane spoločnosti s ručením obmedzeným] sa za príjmy z podnikania musia považovať všetky príjmy.“

49

(50)  § 6 zákona o dani zo zisku z podnikateľskej činnosti: „Daňový základ: Daňový základ dane zo zisku z podnikateľskej činnosti je obchodný príjem.“ § 7 zákona o dani zo zisku z podnikateľskej činnosti: „Príjmy z podnikania predstavujú zisk z podnikateľskej činnosti, ktorý sa stanovuje podľa ustanovení zákona o dani z príjmov alebo zákona o dani z príjmov právnických osôb [...]“.

50

(51)  Článok 1 písm. b) bod v) nariadenia (EÚ) 2015/1589: „existujúca pomoc je [...] pomoc, ktorá sa považuje za existujúcu pomoc, pretože možno stanoviť, že v čase, keď bola zavedená, nepredstavovala pomoc a následne sa stala pomocou v dôsledku vývoja vnútorného trhu a bez toho, aby ju členský štát upravoval. Pokiaľ sa určité opatrenia stanú pomocou po liberalizácii činnosti podľa práva Únie, tieto opatrenia sa nepovažujú za existujúcu pomoc po dátume stanovenom pre liberalizáciu.“

51

(52)  Rozsudok Všeobecného súdu vo veci Government of Gibraltar/Komisia z 30. apríla 2002, T-195/01 a T-207/01, ECLI:EU:T:2002:111, odôvodnenie 111.

52

Government of Gibraltar/Komisia

(53)  Rozsudok Všeobecného súdu vo veci Alzetta/Komisia z 15. júna 2000, T-298/97, ECLI:EU:T:2000:151, bod 148.

53

Alzetta/Komisia

(54)  Článok 108 ods. 1 zmluvy: „Komisia v spolupráci s členskými štátmi priebežne skúma systémy pomoci poskytovanej v týchto štátoch. Navrhuje im príslušné opatrenia, ktoré si vyžaduje postupný rozvoj alebo fungovanie vnútorného trhu.“

54

(55)  Článok 22 nariadenia (EÚ) 2015/1589: „Návrh vhodných opatrení: Ak Komisia na základe informácií predložených členským štátom podľa článku 21 dospeje k záveru, že existujúca schéma pomoci nie je, alebo už nie je ďalej zlučiteľná s vnútorným trhom, vydá odporúčanie navrhujúce vhodné opatrenia pre dotknutý členský štát. Odporúčaním sa môže navrhnúť najmä: a) podstatná zmena schémy pomoci; alebo b) zavedenie procesných požiadaviek; alebo c) zrušenie schémy pomoci.

55

(56)  Pozri stranu 25 sťažnosti z 15. marca 2012.

56

(57)  Rozsudok Všeobecného súdu vo veci Gibraltár/Komisia z 30. apríla 2002, T-195/01 a T-207/01, ECLI:EU:T:2002:111, bod 111.

57

Gibraltár/Komisia

(58)  Rozsudok Súdneho dvora vo veci Namur Les Assurances du Crédit SA, C-44/93 ECLI:EU:C:1994:311, bod 28.

58

Namur Les Assurances du Crédit SA

(59)  Rozhodnutie Komisie C(2007) 1761 final z 24. apríla 2007, SA.18957 [E 3/2005 (ex- CP 2/2003, CP 232/2002, CP 43/2003, CP 243/2004 a CP 195/2004) – Nemecko – Financovanie verejnoprávnych vysielateľov v Nemecku, Ú. v. EÚ C 185, 8.8.2007, s. 1.] http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/198395/198395_678609_35_1.pdf, odôvodnenie 206.

59

(60)  
  „Schéma pomoci“ je akýkoľvek akt, na základe ktorého možno bez ďalších vykonávacích opatrení poskytnúť individuálnu pomoc podnikom definovaným v akte všeobecným a abstraktným spôsobom a akýkoľvek akt, na základe ktorého sa môže pomoc, ktorá nie je spojená s osobitným projektom, poskytnúť jednému alebo viacerým podnikom na neurčitú dobu a/alebo v neurčitej sume [pridaný dôraz].“

60

(61)  EDP (electronic data processing – elektronické spracovanie údajov), zriedka používaný termín pre to, čo sa dnes bežne nazýva „IS“ (informačné služby alebo systémy) alebo „MIS“ (manažment informačných služieb alebo systémov), je spracovanie údajov počítačom a jeho programami v prostredí, ktoré zahŕňa elektronickú komunikáciu. Pozri https://whatis.techtarget.com/definition/EDP-electronic-data-processing.

61

(*1)  Pre rôzne verzie hardvéru/operačného systému

*1

(*2)  Produkt HISinOne je integrovaná, webová JAVA aplikácia. Produktové oblasti akademického riadenia APP, STU, EXA a ALU sú prevádzkované na základe kľúčového segmentu, ktorý pozostáva z produktových oblastí SYS (Riadenie systému), PSV (Personalizované služby a adresáre), COM (Komunita) a BIA (Analytické nástroje), ktoré zahŕňajú základné funkcie na prevádzku HISinOne.

*2

(62)  Niekoľko zainteresovaných strán takisto zdôraznilo, že činnosti podniku HIS neviedli k uzavretiu trhu: je nesporné, že dodávatelia aspoň častí aplikácií na správu univerzít existujú od 90. rokov 20. storočia a vysoké školy si mohli slobodne vybrať jedného alebo viacerých iných dodávateľov. Okrem toho, charakter otvoreného zdroja softvéru podniku HIS v skutočnosti podnecuje hospodársku súťaž. Hospodárska súťaž, ako zdôraznilo niekoľko zainteresovaných strán, by sa zaniknutím podniku (ktoré by vyplývalo z vrátenia poskytnutej podpory) HIS skôr oslabila.

62

(63)  Rozsudok Súdneho dvora z 12. septembra 2000 v spojených veciach Pavlov a i., C-180/98 až C-184/98, ECLI:EU:C:2000:428, bod 74.

63

Pavlov a i.,

(64)  Rozsudok Súdneho dvora z 23. apríla 1991 vo veci Höfner a Elser, C-41/90, ECLI:EU:C:1991:161, bod 21; rozsudok Súdneho dvora z 13. júla 1962 vo veci Mannesman AG/Vysoký úrad ESUO, C-19/61, ECLI:EU:C:1962:31, bod 371 a rozsudok Súdneho dvora z 13. júla 1962 v spojených veciach Klöckner-Werke AG a Hoesch AG/Vysoký úrad ESUO, C-17/61 a C-20/61, ECLI:EU:C:1962:30, bod 341.

64

Höfner a Elser,

Mannesman AG/Vysoký úrad ESUO

Klöckner-Werke AG a Hoesch AG/Vysoký úrad ESUO

(65)  Rozsudok Súdneho dvora z 11. septembra 2007, Komisia/Nemecko, C-318/05, ECLI:EU:C:2007:495, bod 68.

65

Komisia/Nemecko

(66)  Rozsudok Súdneho dvora z 12. júla 2012, CompassDatenbank/Republik Österreich, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, bod 41.

66

CompassDatenbank/Republik Österreich

(67)  Odôvodnenia 28 a 29 rozhodnutia o začatí konania, v ktorom sa cituje rozsudok Súdneho dvora z 12. júla 2012, CompassDatenbank/Republik Österreich, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, bod 41.

67

CompassDatenbank/Republik Österreich

(68)  Odôvodnenie 28 rozhodnutia o začatí konania, v ktorom sa cituje rozsudok Súdneho dvora z 19. januára 1994
  SAT Fluggesellschaft mbH/Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7, bod 30.

68

SAT Fluggesellschaft mbH/Eurocontrol

(69)  Rozsudok vo veci Compasss-Datenbank sa odvoláva na „zákonnú povinnosť“ podnikov využívajúcich službu (pravdepodobne činnosť nehospodárskeho charakteru) a nie na subjekt, ktorý vykonáva „nehospodársku“ činnosť (bod 40 uvedeného rozsudku).

69

Compasss-Datenbank

(70)  Pozri napríklad rozsudok Všeobecného súdu z 28. septembra 2017, vec T-138/15, Aanbestedingskalender a i./Komisia, ECLI:EU:T:2017:675, bod 38. Odôvodnenie 29 rozhodnutia Komisie ZVD Portal; rozhodnutie Komisie C(2013) 2361 final z 2. mája 2013, SA.25745 (2013/NN) (ex- CP 11/2008) – Nemecko – Národná webová stránka pre aukcie v insolvenčných konaniach (ZVD Portal), (Ú. v. EÚ C 167, 13.6.2013, s. 1.) http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/247954/247954_1433360_92_2.pdf

70

Aanbestedingskalender a i./Komisia

ZVD Portal

(71)  Nemecko tvrdilo, že iba prostredníctvom „GmbH“ bolo možné dodržať ústavný zákaz spoločného riadenia univerzít medzi spolkovým štátom a spolkovými krajinami.

71

(72)  Pozri odôvodnenia 8, 9 a 11 tohto rozhodnutia.

72

(73)  Rozhodnutie Komisie C(2014) 9548 final z 18. decembra 2014, SA.34646 (2014/NN) (ex 2012/CP) – Platforma E-procurement TenderNed v Holandsku, Ú. v. EÚ C 422, 8.12.2017, s. 1. http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/255396/255396_1614207_95_2.pdf, a rozsudok Všeobecného súdu z 28. septembra 2017, T-138/15, Aanbestedingskalender a i./Komisia, ECLI:EU:T:2017:675, v súčasnosti napadnutý.

73

Aanbestedingskalender a i./Komisia

(74)  Napríklad sťažovateľ vo svojom podaní zo 4. apríla 2016 na stranách 9 – 10 uvádza, že „univerzity, ktoré potrebujú presnejšie IT riešenia nad rámec štandardných procesov si od podniku HIS môžu kúpiť dodatočné kapacity. Na tento účel sú však k dispozícii aj iní poskytovatelia.“

74

(75)  Rozsudok Súdneho dvora z 12. júla 2012, CompassDatenbank/Republik Österreich, C-138/11, EU:C:2012:449, bod 37.

75

CompassDatenbank/Republik Österreich

(76)  Rozsudok Súdneho dvora z 27. júna 2017, Escuelas Pías, C-74/16, ECLI:EU:C:2017:496, bod 51.

76

Escuelas Pías

(77)  Podanie sťažovateľa z 18. decembra 2013.

77

(78)  Aj keď rozhodnutie o začatí konania vyvolalo otázku, či by daňové opatrenia v prípade, že by predstavovali štátnu pomoc, predstavovali nezlučiteľnú prevádzkovú pomoc (pozri odôvodnenie 106 rozhodnutia o začatí konania), rozhodovacia prax Komisie sa vyvinula a dospelo sa k záveru, že oslobodenie verejnoprospešných organizácií od dane z príjmov právnických osôb a dane zo zisku z podnikateľskej činnosti podľa nemeckého práva predstavovalo existujúcu pomoc. [Pozri rozhodnutie Komisie C(2015) 7225 final z 26. októbra 2015, SA.33206 (2015/NN) – Údajná nezákonná štátna pomoc nemeckej asociácii ubytovní pre mládež (Deutsches Jugendherbergswerk)] – Daňové opatrenia (Ú. v. EÚ C 387, 20.11.2015, s. 1.). http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/260436/260436_1698296_81_2.pdf

78

(79)  
  „[E]xistujúca pomoc je [...] v) pomoc, ktorá sa považuje za existujúcu pomoc, pretože možno stanoviť, že v čase, keď bola zavedená, nepredstavovala pomoc a následne sa stala pomocou v dôsledku vývoja vnútorného trhu a bez toho, aby ju členský štát upravoval. Pokiaľ sa určité opatrenia stanú pomocou po liberalizácii činnosti podľa práva Únie, tieto opatrenia sa nepovažujú za existujúcu pomoc po dátume stanovenom pre liberalizáciu.“

79

(80)  Rozsudok Všeobecného súdu z 15. júna 2000, Alzetta/Komisia, T-298/97, ECLI:EU:T:2000:151, bod 148.

80

Alzetta/Komisia

(81)  Pozri poznámku pod čiarou č. 54.

81

(82)  Pozri poznámku pod čiarou č. 55.

82

(83)  EDP (electronic data processing – elektronické spracovanie údajov), zriedka používaný termín pre to, čo sa dnes bežne nazýva „IS“ (informačné služby alebo systémy) alebo „MIS“ (manažment informačných služieb alebo systémov), je spracovanie údajov počítačom a jeho programami v prostredí, ktoré zahŕňa elektronickú komunikáciu. Pozri https://whatis.techtarget.com/definition/EDP-electronic-data-processing.

83

(84)  Pozri stranu 25 sťažnosti (15. marca 2012).

84

(85)  Pozri podanie sťažovateľa z 20. novembra 2013, prílohu 2 stranu 6.

85

(86)  Pozri odôvodnenie 50.

86

(87)  Rozsudok Všeobecného súdu z 30. apríla 2002, Government of Gibraltar/Komisia, T-195/01 a T-207/01, ECLI:EU:T:2002:111, odôvodnenie 111.

87

Government of Gibraltar/Komisia

(88)  Rozsudok Súdneho dvora z 13. decembra 2018, Südwestrundfunk, C-492/17, ECLI:EU:C:2018:1019, body 54 a 66; rozhodnutie Komisie C(2008) 725 final z 27. februára 2008, SA.21395 E8/2006 (ex CP 110/2004 et CP 126/2004) – Belgique Financement du radiodiffuseur public VRT (Ú. v. EÚ C 143, 10.6.2008, s. 7.). http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/215958/215958_825339_70_2.pdf, odôvodnenie 121.

88

Südwestrundfunk,

Financement du radiodiffuseur public VRT

(89)  Rozsudok Súdneho dvora z 9. augusta 1994 vo veci Namur Les Assurances du Crédit SA, C-44/93, ECLI:EU:C:1994:311, bod 28.

89

Namur Les Assurances du Crédit SA

(90)  Rozhodnutie Komisie C(2007) 1761 final z 24. apríla 2007, SA.18957 (E 3/2005 (ex- CP 2/2003, CP 232/2002, CP 43/2003, CP 243/2004 a CP 195/2004) – Nemecko – Financovanie verejnoprávnych vysielateľov v Nemecku (Ú. v. EÚ C 185, 8.8.2007, s. 1.). http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/198395/198395_678609_35_1.pdf, odôvodnenie 206.

90

(91)  http://www.datenportal.bmbf.de/portal/de/K25.html.

91

(92)  http://www.datenportal.bmbf.de/portal/de/K25.html.

92

(93)  https://www.inflationtool.com/euro-germany?amount=100&year1=1976&year2=2013.

93

(94)  Pozri § 6 stanov z rokov 1976 – 1977 a 2000.

94

(95)  V stanovách z rokov 1976 – 1977 sa odkazuje na príslušný právny základ v nariadení o verejnoprospešných organizáciách z roku 1953 a v stanovách z roku 2000 sa odkazuje na príslušné ustanovenia daňového zákonníka („AO“) z roku 1977, ktorý predstavuje technickú a nepodstatnú zmenu v porovnaní s nariadením z roku 1953, ako je vysvetlené v odôvodneniach 164 a 165 tohto rozhodnutia.

95

(96)  HIS GmbH bol prevzatý spolkovým štátom a spolkovými krajinami 1. januára 1976. „HIS wurde am 01.01.1976 in die öffentliche Trägerschaft von Bund und Ländern überführt“.

96

(97)  Oznámenie o novelizácii zákona o dani z príjmov právnických osôb z 24. mája 1965 („Bekanntmachung der Neufassung des Körperschaftssteuergesetzes vom 24. Mai 1965“), Bundesgesetzbl. 11. júna 1965, č. 24, I. s. 449.

97

(98)  Oznámenie o novelizácii zákona o dani zo zisku z podnikateľskej činnosti z 25. mája 1965 („Bekanntmachung der Neufassung des Gewerbesteuergesetzes vom 25. Mai 1965“), Bundesgesetzbl. 11. júna 1965, č. 24, I. s. 458.

98

(99)  Oficiálny názov tohto nariadenia znie takto: „Verordnung zur Durchführung der §§17 bis 19 des Steueranpassungsgesetzes (Gemeinnützigkeitsverordnung) vom 24. Dezember 1953. Pozri https://www.bgbl.de/xaver/bgbl/start.xav?start=//*%5B@attr_id=%27bgbl153s1592.pdf%27%5D#__bgbl__%2F%2F*%5B%40attr_id%3D%27bgbl153s1592.pdf%27%5D__1564471557452.

99

(100)  
  „Treba uznať ako podporu verejnosti [verejného záujmu o] [...] vedu [...] vzdelávanie.“
  „Als Förderung der Allgemeinheit anzuerkennen [...] Wissenschaft [...] Erziehung.“ článok 17 oddiel 3 „zákona o úprave určitých daňových pravidiel“ („Steueranpassungsgesetz zo 16. októbra 1934
  “, Reichsgesetzblatt. časť I s. 927).

100

(101)  Pozri podobné odôvodnenie v odôvodnení 15 rozhodnutia Komisie C(2015) 7225 final z 26. októbra 2015, SA.33206 (2015/NN) – Údajná nezákonná štátna pomoc nemeckej asociácii ubytovní pre mládež (Deutsches Jugendherbergswerk) – Daňové opatrenia (Ú. v. EÚ C 387, 20.11.2015, s. 1.). http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/260436/260436_1698296_81_2.pdf

101

---