# Euroopa Liidu L 136/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 136 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik29. aprill 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 136

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik29. aprill 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | ÜRO eeskiri nr 45 – ühtsed sätted, mis käsitlevad laternapuhastite tüübikinnitust ja mootorsõidukite tüübikinnitust seoses laternapuhastitega [2020/575] | 1 |
| | * | ÜRO eeskiri nr 137: ühtsed sätted, mis käsitlevad sõiduautode, eriti nende turvasüsteemi tüübikinnitust laupkokkupõrke korral [2020/576] | 18 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

ÜRO eeskiri nr 45 – ühtsed sätted, mis käsitlevad laternapuhastite tüübikinnitust ja mootorsõidukite tüübikinnitust seoses laternapuhastitega [2020/575]

1

*

ÜRO eeskiri nr 137: ühtsed sätted, mis käsitlevad sõiduautode, eriti nende turvasüsteemi tüübikinnitust laupkokkupõrke korral [2020/576]

18

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 29.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 136/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 136/1

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatusdokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ÜRO eeskiri nr 45 – ühtsed sätted, mis käsitlevad laternapuhastite tüübikinnitust ja mootorsõidukite tüübikinnitust seoses laternapuhastitega [2020/575]

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

01-seeria muudatuste 11. täiendus – jõustumiskuupäev: 10. oktoober 2017

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Kohaldamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Märgistused |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

5.

| 6. | Üldnõuded |
| --- | --- |

6.

| 7. | Puhastustõhususe kontroll |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tootmise nõuetele vastavus |
| --- | --- |

9.

| 10. | Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

12.

| 13. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

13.

LISAD

| 1. | Teatis, milles käsitletakse laternapuhasti tüübikinnituse andmist, andmata jätmist, laiendamist või tühistamist või tootmise lõpetamist vastavalt eeskirjale nr 45 |
| --- | --- |

1.

| 2. | Teatis, milles käsitletakse sõidukitüübi tüübikinnituse andmist, andmata jätmist, laiendamist, tühistamist või tootmise lõpetamist seoses laternapuhastitega vastavalt eeskirjale nr 45 |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnitusmärkide kujundus |
| --- | --- |

3.

| 4. | Laternapuhastite toimivuse katsetamise kord |
| --- | --- |

4.

1.   KOHALDAMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse laternapuhastite tüübikinnituse suhtes ja sõiduki tüübikinnituse suhtes seoses laternapuhastitega.

Sel juhul on tootja valikul võimalik paigaldada selline laternapuhasti, mis on varem saanud tüübikinnituse osisena, kuid varasem tüübikinnitus ei ole kohustuslik (1).

1

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 2.1. | „laternapuhasti“ – komplektne seade, millega saab puhastada esilaterna või kohanduvate esitulede süsteemi valgust kiirgavat pinda tervikuna või osaliselt; |
| --- | --- |

2.1.

„laternapuhasti“ – komplektne seade, millega saab puhastada esilaterna või kohanduvate esitulede süsteemi valgust kiirgavat pinda tervikuna või osaliselt;

| 2.2. | „laternapuhasti tüüp“ – laternapuhastid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest (2):






  2.2.1. | kaubanimi või kaubamärk:






  a) | laternapuhastid, mis kannavad sama kaubanime või kaubamärki, kuid mille on tootnud eri tootjad, loetakse eri tüüpidesse kuuluvaks; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

„laternapuhasti tüüp“ – laternapuhastid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest (2):

2

2.2.1.

kaubanimi või kaubamärk:

a)

laternapuhastid, mis kannavad sama kaubanime või kaubamärki, kuid mille on tootnud eri tootjad, loetakse eri tüüpidesse kuuluvaks;

| b) | laternapuhastid, mille on tootnud sama tootja, kuid mis erinevad ainult kaubanime või kaubamärgi poolest, loetakse samasse tüüpi kuuluvaks; |
| --- | --- |

b)

laternapuhastid, mille on tootnud sama tootja, kuid mis erinevad ainult kaubanime või kaubamärgi poolest, loetakse samasse tüüpi kuuluvaks;

| 2.2.2. | kasutatav puhastamispõhimõte; |
| --- | --- |

2.2.2.

kasutatav puhastamispõhimõte;

| 2.2.3. | esilaterna erinevad geomeetrilised mõõtmed, kui see tingib vajaduse muuta puhasti osiseid; |
| --- | --- |

2.2.3.

esilaterna erinevad geomeetrilised mõõtmed, kui see tingib vajaduse muuta puhasti osiseid;

| 2.3. | „sõidukitüüp“ – sõidukid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:






  2.3.1. | laternapuhasti tüüp; |
| --- | --- | --- |

2.3.

„sõidukitüüp“ – sõidukid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:

2.3.1.

laternapuhasti tüüp;

| 2.3.2. | esilaterna puhastusseadmete geomeetriline asetus, kui sellest tingituna muutub seadmete töö; |
| --- | --- |

2.3.2.

esilaterna puhastusseadmete geomeetriline asetus, kui sellest tingituna muutub seadmete töö;

| 2.3.3. | vedelikumahuti mahuklass; |
| --- | --- |

2.3.3.

vedelikumahuti mahuklass;

| 2.4. | „sõiduki tüübikinnitus“ – sõidukitüübi kinnitus seoses tema laternapuhastitega; |
| --- | --- |

2.4.

„sõiduki tüübikinnitus“ – sõidukitüübi kinnitus seoses tema laternapuhastitega;

| 2.5. | „vedelikumahuti“ – laternapuhasti osa, milles asjakohasel juhul hoitakse puhastusvedelikku; |
| --- | --- |

2.5.

„vedelikumahuti“ – laternapuhasti osa, milles asjakohasel juhul hoitakse puhastusvedelikku;

| 2.6. | „puhastustõhusus“ – protsent valgustugevusest, mis on mõõdetud mõõtepunktis pärast puhastamist, võrreldes täiesti puhtal näidisel mõõdetud väärtusega; |
| --- | --- |

2.6.

„puhastustõhusus“ – protsent valgustugevusest, mis on mõõdetud mõõtepunktis pärast puhastamist, võrreldes täiesti puhtal näidisel mõõdetud väärtusega;

| 2.7. | „puhastusperiood“ – ühte või mitut puhastustoimingut hõlmav ajavahemik, mis on vajalik punktis 7 sätestatud nõuete täitmiseks; |
| --- | --- |

2.7.

„puhastusperiood“ – ühte või mitut puhastustoimingut hõlmav ajavahemik, mis on vajalik punktis 7 sätestatud nõuete täitmiseks;

| 2.8. | „puhastustoiming“ – igasugune sobiv puhastamisprotsess. |
| --- | --- |

2.8.

„puhastustoiming“ – igasugune sobiv puhastamisprotsess.

| 2.9. | Käesolevas eeskirjas kasutatakse mõisteid, mis on määratletud eeskirjas nr 48 ja selle muudatusseeriates, mis kehtivad tüübikinnitustaotluse esitamise ajal. |
| --- | --- |

2.9.

Käesolevas eeskirjas kasutatakse mõisteid, mis on määratletud eeskirjas nr 48 ja selle muudatusseeriates, mis kehtivad tüübikinnitustaotluse esitamise ajal.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 3.1. | Laternapuhasti tüübikinnituse taotluse esitab kaubanime või kaubamärgi omanik või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.1.

Laternapuhasti tüübikinnituse taotluse esitab kaubanime või kaubamärgi omanik või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 3.2. | Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses laternapuhastitega esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.2.

Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses laternapuhastitega esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 3.3. | Taotlusesse tuleb nende esilaterna(te) kohta, millele puhasti on ette nähtud, märkida kas tüübinumber või tüübikinnitusnumber või laterna(te) kuju ja mõõtmed ning taotlusele tuleb lisada kolmes eksemplaris allpool nimetatud dokumendid, mis sisaldavad järgmisi andmeid, või näidised:






  3.3.1. | joonised, millel on piisava üksikasjalikkusega esitatud seadme paigaldus sõidukile, esilaterna(te) ning klaasipühkimisseadis(t)e, pihusti(te) vm vastavate osade kinnituskohad, tüübikinnitusmärgi asukoht ja kasutatav puhastuspõhimõte; vajaduse korral tuleb näidata ka esilaterna valgusava see osa, mida puhasti peab puhastama; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Taotlusesse tuleb nende esilaterna(te) kohta, millele puhasti on ette nähtud, märkida kas tüübinumber või tüübikinnitusnumber või laterna(te) kuju ja mõõtmed ning taotlusele tuleb lisada kolmes eksemplaris allpool nimetatud dokumendid, mis sisaldavad järgmisi andmeid, või näidised:

3.3.1.

joonised, millel on piisava üksikasjalikkusega esitatud seadme paigaldus sõidukile, esilaterna(te) ning klaasipühkimisseadis(t)e, pihusti(te) vm vastavate osade kinnituskohad, tüübikinnitusmärgi asukoht ja kasutatav puhastuspõhimõte; vajaduse korral tuleb näidata ka esilaterna valgusava see osa, mida puhasti peab puhastama;

| 3.3.2. | sellis(t)e esilaterna(te) tüüp (tüübid) või tüübikinnitusnumber (-numbrid), mille jaoks puhasti on ette nähtud, juhul kui puhasti puhastab ainult hajutiklaasi üht osa, või hajutiklaasi põhimõõdud (läbimõõt ja kumerusraadius), juhul kui puhastatakse ühtlaselt kogu hajutiklaasi; |
| --- | --- |

3.3.2.

sellis(t)e esilaterna(te) tüüp (tüübid) või tüübikinnitusnumber (-numbrid), mille jaoks puhasti on ette nähtud, juhul kui puhasti puhastab ainult hajutiklaasi üht osa, või hajutiklaasi põhimõõdud (läbimõõt ja kumerusraadius), juhul kui puhastatakse ühtlaselt kogu hajutiklaasi;

| 3.3.3. | loetelu osadest, mis moodustavad laternapuhasti, ja nende joonised (nt pumbad, pihustid, ventiilid, mootorid ja klaasipuhastid); |
| --- | --- |

3.3.3.

loetelu osadest, mis moodustavad laternapuhasti, ja nende joonised (nt pumbad, pihustid, ventiilid, mootorid ja klaasipuhastid);

| 3.3.4. | lühike tehniline kirjeldus, milles märgitakse puhastusperioodi pikkus, puhastusvedeliku kulu puhastusperioodi vältel ja ette nähtud mahuti miinimummaht; |
| --- | --- |

3.3.4.

lühike tehniline kirjeldus, milles märgitakse puhastusperioodi pikkus, puhastusvedeliku kulu puhastusperioodi vältel ja ette nähtud mahuti miinimummaht;

| 3.3.5. | iga esilaternatüübi puhul üks näidis, mis on ette nähtud paigaldamiseks sõiduki vasakule küljele, ja üks näidis, mis on ette nähtud sõiduki paremale küljele, koos asjakohas(t)e esilaterna(te)ga, mis on paigaldatud punktis 3.3.1 kirjeldatud viisil kas sobiva(te)le katseseadme(te)le või tüübikinnituseks esitatud sõidukitüüpi esindava(te)le sõiduki(te)le selliselt, et puhasti ja esilatern(ad) saaksid tavapäraselt töötada. Parempoolseks ja vasakpoolseks liikluseks ette nähtud esilaternate puhul piisab, kui katsetada ainult üht esilaternakomplekti, mis on ette nähtud kas parempoolseks või vasakpoolseks liikluseks; |
| --- | --- |

3.3.5.

iga esilaternatüübi puhul üks näidis, mis on ette nähtud paigaldamiseks sõiduki vasakule küljele, ja üks näidis, mis on ette nähtud sõiduki paremale küljele, koos asjakohas(t)e esilaterna(te)ga, mis on paigaldatud punktis 3.3.1 kirjeldatud viisil kas sobiva(te)le katseseadme(te)le või tüübikinnituseks esitatud sõidukitüüpi esindava(te)le sõiduki(te)le selliselt, et puhasti ja esilatern(ad) saaksid tavapäraselt töötada. Parempoolseks ja vasakpoolseks liikluseks ette nähtud esilaternate puhul piisab, kui katsetada ainult üht esilaternakomplekti, mis on ette nähtud kas parempoolseks või vasakpoolseks liikluseks;

| 3.3.6. | eraldi komplektne esilaternapuhastusseade; |
| --- | --- |

3.3.6.

eraldi komplektne esilaternapuhastusseade;

| 3.3.7. | laternapuhasti tüübikinnituse korral paigaldusjuhend; |
| --- | --- |

3.3.7.

laternapuhasti tüübikinnituse korral paigaldusjuhend;

| 3.3.8. | kui tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus seda nõuab, siis tehnilised dokumendid ja lisanäidised; |
| --- | --- |

3.3.8.

kui tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus seda nõuab, siis tehnilised dokumendid ja lisanäidised;

| 3.3.9. | juhul kui laternapuhasti tüüp erineb varem tüübikinnituse saanud tüübist ainult kaubanime või kaubamärgi poolest, piisab sellest, kui esitatakse:






  3.3.9.1. | laternapuhasti tootja deklaratsioon selle kohta, et esitatud tüüp on identne (välja arvatud kaubanime või kaubamärgi poolest) varem tüübikinnituse saanud tüübiga (mille kohta tuleb märkida ka tüübikinnitusnumber) ning on valmistatud sama tootja poolt; |
| --- | --- | --- |

3.3.9.

juhul kui laternapuhasti tüüp erineb varem tüübikinnituse saanud tüübist ainult kaubanime või kaubamärgi poolest, piisab sellest, kui esitatakse:

3.3.9.1.

laternapuhasti tootja deklaratsioon selle kohta, et esitatud tüüp on identne (välja arvatud kaubanime või kaubamärgi poolest) varem tüübikinnituse saanud tüübiga (mille kohta tuleb märkida ka tüübikinnitusnumber) ning on valmistatud sama tootja poolt;

| 3.3.9.2. | kaks näidist, mis kannavad uut kaubanime või kaubamärki, või samaväärsed dokumendid. |
| --- | --- |

3.3.9.2.

kaks näidist, mis kannavad uut kaubanime või kaubamärki, või samaväärsed dokumendid.

4.   MÄRGISTUSED

| 4.1. | Laternapuhastil peab vähemalt ühel põhiosal olema selgesti loetavalt ja kustumatult järgmine märgistus:






  4.1.1. | kaubanimi või kaubamärk; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Laternapuhastil peab vähemalt ühel põhiosal olema selgesti loetavalt ja kustumatult järgmine märgistus:

4.1.1.

kaubanimi või kaubamärk;

| 4.1.2. | elektri jõul töötavate osade puhul nimipinge. |
| --- | --- |

4.1.2.

elektri jõul töötavate osade puhul nimipinge.

| 4.2. | Tüübikinnituseks esitatud puhasti ühel põhiosal peab olema piisava suurusega ala tüübikinnitusmärgi jaoks; see ala peab olema näidatud punktis 3.3.1 osutatud joonistel. |
| --- | --- |

4.2.

Tüübikinnituseks esitatud puhasti ühel põhiosal peab olema piisava suurusega ala tüübikinnitusmärgi jaoks; see ala peab olema näidatud punktis 3.3.1 osutatud joonistel.

| 4.3. | Tüübikinnituseks esitatud sõidukil peab olema piisava suurusega ala tüübikinnitusmärgi jaoks vastavalt käesoleva eeskirja 3. lisale. |
| --- | --- |

4.3.

Tüübikinnituseks esitatud sõidukil peab olema piisava suurusega ala tüübikinnitusmärgi jaoks vastavalt käesoleva eeskirja 3. lisale.

5.   TÜÜBIKINNITUS

| 5.1. | Laternapuhasti tüübikinnitus laieneb üksnes tööpõhimõttele, mida kasutatakse tüübikinnitustaotlusse märgitud tüübi või kuju ja funktsiooniga esilaternate puhastamiseks. |
| --- | --- |

5.1.

Laternapuhasti tüübikinnitus laieneb üksnes tööpõhimõttele, mida kasutatakse tüübikinnitustaotlusse märgitud tüübi või kuju ja funktsiooniga esilaternate puhastamiseks.

| 5.2. | Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud laternapuhasti või sõiduki tüüp vastab punktide 6 ja 7 nõuetele, antakse sellele laternapuhasti või sõiduki tüübile tüübikinnitus. |
| --- | --- |

5.2.

Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud laternapuhasti või sõiduki tüüp vastab punktide 6 ja 7 nõuetele, antakse sellele laternapuhasti või sõiduki tüübile tüübikinnitus.

| 5.3. | Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 01, mis tähistavad 9. veebruaril 1988 jõustunud 01-seeria muudatusi) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud suuremate tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teisele sõiduki- või laternapuhastitüübile. |
| --- | --- |

5.3.

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 01, mis tähistavad 9. veebruaril 1988 jõustunud 01-seeria muudatusi) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud suuremate tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teisele sõiduki- või laternapuhastitüübile.

| 5.4. | Teade sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse andmise või andmata jätmise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil ja tüübikinnituse taotleja esitatud joonistel, mille formaat ei ole suurem kui A4 (210 × 297 mm) või mis on kokku voldituna selles formaadis ja vastavas mõõtkavas.
  Teade laternapuhasti tüübikinnituse andmise, laiendamise või andmata jätmise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 2. lisas olevale näidisele vastaval vormil ja tüübikinnituse taotleja esitatud joonistel, mille formaat ei ole suurem kui A4 (210 × 297 mm) või mis on kokku voldituna selles formaadis ja vastavas mõõtkavas. |
| --- | --- |

5.4.

Teade sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse andmise või andmata jätmise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil ja tüübikinnituse taotleja esitatud joonistel, mille formaat ei ole suurem kui A4 (210 × 297 mm) või mis on kokku voldituna selles formaadis ja vastavas mõõtkavas.

Teade laternapuhasti tüübikinnituse andmise, laiendamise või andmata jätmise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 2. lisas olevale näidisele vastaval vormil ja tüübikinnituse taotleja esitatud joonistel, mille formaat ei ole suurem kui A4 (210 × 297 mm) või mis on kokku voldituna selles formaadis ja vastavas mõõtkavas.

| 5.5. | Igale sõidukile või laternapuhastile, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile, kinnitatakse tüübikinnitusvormil kindlaks määratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:






  5.5.1. | ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (3); |
| --- | --- | --- |

5.5.

Igale sõidukile või laternapuhastile, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile, kinnitatakse tüübikinnitusvormil kindlaks määratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:

5.5.1.

ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (3);

3

| 5.5.2. | punktis 5.5.1 kirjeldatud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnitusnumber; |
| --- | --- |

5.5.2.

punktis 5.5.1 kirjeldatud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnitusnumber;

| 5.5.3. | sõidukitüübi puhul järgmine lisatähis: ristkülik, milles olev arv näitab vedelikumahuti mahuklassi; klass võib olla kas 50 või 25, nagu on sätestatud punktis 6.5.2.1; |
| --- | --- |

5.5.3.

sõidukitüübi puhul järgmine lisatähis: ristkülik, milles olev arv näitab vedelikumahuti mahuklassi; klass võib olla kas 50 või 25, nagu on sätestatud punktis 6.5.2.1;

| 5.5.4. | laternapuhasti tüübi korral tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

5.5.4.

laternapuhasti tüübi korral tüübikinnitusnumber.

| 5.6. | Kui sõiduk vastab sõidukitüübile, mis on käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis saanud tüübikinnituse ühe või mitme asjaomasele kokkuleppele lisatud muu eeskirja alusel, ei ole punktis 5.5.1 sätestatud tähist vaja korrata; sel juhul paigutatakse kõikide käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis tüübikinnituse andmise aluseks olnud eeskirjade numbrid, tüübikinnitusnumbrid ning lisatähised tulpadena punktis 5.5.1 sätestatud tähisest paremale. |
| --- | --- |

5.6.

Kui sõiduk vastab sõidukitüübile, mis on käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis saanud tüübikinnituse ühe või mitme asjaomasele kokkuleppele lisatud muu eeskirja alusel, ei ole punktis 5.5.1 sätestatud tähist vaja korrata; sel juhul paigutatakse kõikide käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis tüübikinnituse andmise aluseks olnud eeskirjade numbrid, tüübikinnitusnumbrid ning lisatähised tulpadena punktis 5.5.1 sätestatud tähisest paremale.

| 5.7. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

5.7.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

| 5.8. | Sõidukitüübi puhul asetatakse tüübikinnitusmärk kas esilaternate lähedale või tootja kinnitatud plaadile, millel on näidatud sõiduki omadused, või sellise plaadi lähedusse. |
| --- | --- |

5.8.

Sõidukitüübi puhul asetatakse tüübikinnitusmärk kas esilaternate lähedale või tootja kinnitatud plaadile, millel on näidatud sõiduki omadused, või sellise plaadi lähedusse.

| 5.9. | Tüübikinnitusmärkide kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 3. lisas. |
| --- | --- |

5.9.

Tüübikinnitusmärkide kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 3. lisas.

6.   ÜLDNÕUDED

| 6.1. | Laternapuhasti peab olema projekteeritud ja ehitatud selliselt, et see puhastaks esilaterna valgust kiirgava pinna neid osi, mis kiirgavad lihtlähituld, ja soovi korral ka osi, mis kiirgavad kaugtuld, nii et saavutatakse vähemalt punktis 7 sätestatud puhastustõhusus. |
| --- | --- |

6.1.

Laternapuhasti peab olema projekteeritud ja ehitatud selliselt, et see puhastaks esilaterna valgust kiirgava pinna neid osi, mis kiirgavad lihtlähituld, ja soovi korral ka osi, mis kiirgavad kaugtuld, nii et saavutatakse vähemalt punktis 7 sätestatud puhastustõhusus.

| 6.1.1. | Kui lähituld kiirgab kohanduvate esitulede süsteem (AFS): laternapuhasti peab olema projekteeritud ja ehitatud selliselt, et see puhastaks kohanduvate esitulede süsteemi valgust kiirgava pinna neid osi, millele peab eeskirja nr 48 punkti 6.22.9.1 kohaselt olema paigaldatud puhastusseade. |
| --- | --- |

6.1.1.

Kui lähituld kiirgab kohanduvate esitulede süsteem (AFS): laternapuhasti peab olema projekteeritud ja ehitatud selliselt, et see puhastaks kohanduvate esitulede süsteemi valgust kiirgava pinna neid osi, millele peab eeskirja nr 48 punkti 6.22.9.1 kohaselt olema paigaldatud puhastusseade.

| 6.2. | Lisaks peab laternapuhasti olema projekteeritud selliselt, et:






  6.2.1. | kui laternapuhasti osad on puhkeasendi korral esilaternate valgusaval, ei või katseks esitatud esilaternate või esilaternaga grupeeritud või vastastikku ühendatud laternate fotomeetrilised väärtused, mõõdetuna punktides, mis on loetletud asjakohases eeskirjas ja millele on sätestatud miinimumväärtused, väheneda nende osade tavapäras(t)e puhkeasendi(te) korral rohkem kui 5 %, võrrelduna väärtustega, mis on mõõdetud enne puhastusseadme paigaldamist; mitte mingil juhul ei või need väärtused olla väiksemad kui kõnealuses eeskirjas sätestatud väärtused;






  6.2.1.1. | punkti 6.2.1 ei kohaldata, kui esilatern ja punktis 6.2.1 osutatud laternapuhasti osad moodustavad esilaterna tüübikinnituse ajal kogukoostu; |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.

Lisaks peab laternapuhasti olema projekteeritud selliselt, et:

6.2.1.

kui laternapuhasti osad on puhkeasendi korral esilaternate valgusaval, ei või katseks esitatud esilaternate või esilaternaga grupeeritud või vastastikku ühendatud laternate fotomeetrilised väärtused, mõõdetuna punktides, mis on loetletud asjakohases eeskirjas ja millele on sätestatud miinimumväärtused, väheneda nende osade tavapäras(t)e puhkeasendi(te) korral rohkem kui 5 %, võrrelduna väärtustega, mis on mõõdetud enne puhastusseadme paigaldamist; mitte mingil juhul ei või need väärtused olla väiksemad kui kõnealuses eeskirjas sätestatud väärtused;

6.2.1.1.

punkti 6.2.1 ei kohaldata, kui esilatern ja punktis 6.2.1 osutatud laternapuhasti osad moodustavad esilaterna tüübikinnituse ajal kogukoostu;

| 6.2.2. | töötamise ajal, välja arvatud puhkeasendis, ei või mehaanilised osad katta rohkem kui:






  6.2.2.1. | 20 % lähituld kiirgava esilaterna valgusavast; |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

töötamise ajal, välja arvatud puhkeasendis, ei või mehaanilised osad katta rohkem kui:

6.2.2.1.

20 % lähituld kiirgava esilaterna valgusavast;

| 6.2.2.2. | 10 % kaugtuld kiirgava esilaterna valgusavast, juhul kui see latern ei ole vastastikku ühendatud lähituld kiirgava esilaternaga; |
| --- | --- |

6.2.2.2.

10 % kaugtuld kiirgava esilaterna valgusavast, juhul kui see latern ei ole vastastikku ühendatud lähituld kiirgava esilaternaga;

| 6.2.3. | see suudab töötada kõigil temperatuuridel vahemikus – 10 °C + 35 °C ja töötada rahuldavalt kiirusel 0–130 km/h (või sõiduki suurimal kiirusel, kui see on alla 130 km/h); see ei kehti siiski juhul, kui puhasti tööd tõkestab lumi või jää; puhasti peab jääma kahjustamata, kui see jäetakse vastavalt üheks tunniks temperatuurile – 35 °C ja + 80 °C; |
| --- | --- |

6.2.3.

see suudab töötada kõigil temperatuuridel vahemikus – 10 °C + 35 °C ja töötada rahuldavalt kiirusel 0–130 km/h (või sõiduki suurimal kiirusel, kui see on alla 130 km/h); see ei kehti siiski juhul, kui puhasti tööd tõkestab lumi või jää; puhasti peab jääma kahjustamata, kui see jäetakse vastavalt üheks tunniks temperatuurile – 35 °C ja + 80 °C;

| 6.2.4. | tavakasutuses on jätkuvalt tagatud selle nõuetekohane töötamine, hoolimata sellele mõjuda võivast vibratsioonist; |
| --- | --- |

6.2.4.

tavakasutuses on jätkuvalt tagatud selle nõuetekohane töötamine, hoolimata sellele mõjuda võivast vibratsioonist;

| 6.2.5. | sõiduki tavapärase käitamise käigus puhastile kogunev vesi, jää ega lumi ei tekita sellele funktsionaalseid kahjustusi, isegi kui puhastusvedelik on külmunud; ajutist tõrget, mis tuleneb külmumisest või lume kuhjumisest, ei loeta kahjustumiseks, tingimusel et seadet saab lihtsate võtetega uuesti tööle panna; |
| --- | --- |

6.2.5.

sõiduki tavapärase käitamise käigus puhastile kogunev vesi, jää ega lumi ei tekita sellele funktsionaalseid kahjustusi, isegi kui puhastusvedelik on külmunud; ajutist tõrget, mis tuleneb külmumisest või lume kuhjumisest, ei loeta kahjustumiseks, tingimusel et seadet saab lihtsate võtetega uuesti tööle panna;

| 6.2.6. | kõik elemendid, mis võivad kokku puutuda puhastusvedelikuga, peavad olema vastupidavad segu suhtes, mis sisaldab 50 % metüülalkoholi, etüülalkoholi või isopropüülalkoholi ja 50 % vett; |
| --- | --- |

6.2.6.

kõik elemendid, mis võivad kokku puutuda puhastusvedelikuga, peavad olema vastupidavad segu suhtes, mis sisaldab 50 % metüülalkoholi, etüülalkoholi või isopropüülalkoholi ja 50 % vett;

| 6.2.7. | selle osad ei takista esilaternate reguleerimist ega hõõglampide paigaldamist või vahetamist; vajaduse korral võivad puhasti või selle osad olla eemaldatavad, kui neid saab eemaldada lihtsate tööriistadega. |
| --- | --- |

6.2.7.

selle osad ei takista esilaternate reguleerimist ega hõõglampide paigaldamist või vahetamist; vajaduse korral võivad puhasti või selle osad olla eemaldatavad, kui neid saab eemaldada lihtsate tööriistadega.

| 6.3. | Laternapuhasti osad, mis puhkeasendi(te)s ja/või töötamise ajal moodustavad osa sõiduki välispinnast, peavad vastama järgmistele nõuetele.






  6.3.1. | Osadel ei või olla väljapoole suunatud teravaid nurki ega servi ega väljaulatuvaid osi, mis oma kuju, mõõtmete, suuna või kõvaduse tõttu võivad suurendada sõidukikerelt löögi saanud või riivamisi sõidukikerega kokku põrganud inimese kehavigastuste riski või raskusastet. |
| --- | --- | --- |

6.3.

Laternapuhasti osad, mis puhkeasendi(te)s ja/või töötamise ajal moodustavad osa sõiduki välispinnast, peavad vastama järgmistele nõuetele.

6.3.1.

Osadel ei või olla väljapoole suunatud teravaid nurki ega servi ega väljaulatuvaid osi, mis oma kuju, mõõtmete, suuna või kõvaduse tõttu võivad suurendada sõidukikerelt löögi saanud või riivamisi sõidukikerega kokku põrganud inimese kehavigastuste riski või raskusastet.

| 6.3.2. | Ühegi välispinnast välja ulatuva osa ümardusraadius ei või olla alla 2,5 mm; see nõue ei kehti osade suhtes, mille Shore’i kõvadus A ei ületa 60. |
| --- | --- |

6.3.2.

Ühegi välispinnast välja ulatuva osa ümardusraadius ei või olla alla 2,5 mm; see nõue ei kehti osade suhtes, mille Shore’i kõvadus A ei ületa 60.

| 6.3.3. | Kui laternapuhastil on klaasipühkimisseadis, ei kehti punkt 6.3.2 klaasipühkimisseadise harjade ega tugielementide suhtes. Need seadmed peavad siiski olema valmistatud nii, et neil poleks teravaid nurki ega terava otsa või servaga mittefunktsionaalseid osi. Iga klaasipühkimisseadis hoob peab olema varustatud kaitsekestaga, mille kumerusraadius on vähemalt 2,5 mm ja pind vähemalt 50 mm2. |
| --- | --- |

6.3.3.

Kui laternapuhastil on klaasipühkimisseadis, ei kehti punkt 6.3.2 klaasipühkimisseadise harjade ega tugielementide suhtes. Need seadmed peavad siiski olema valmistatud nii, et neil poleks teravaid nurki ega terava otsa või servaga mittefunktsionaalseid osi. Iga klaasipühkimisseadis hoob peab olema varustatud kaitsekestaga, mille kumerusraadius on vähemalt 2,5 mm ja pind vähemalt 50 mm2.

2

| 6.3.4. | Kui laternapuhastil on üks või mitu pihustit, ei kehti punkt 6.3.2 ei pihusti(te) funktsionaalsete osade suhtes ega mittefunktsionaalsete osade suhtes, kui need eenduvad vähem kui 5 mm; |
| --- | --- |

6.3.4.

Kui laternapuhastil on üks või mitu pihustit, ei kehti punkt 6.3.2 ei pihusti(te) funktsionaalsete osade suhtes ega mittefunktsionaalsete osade suhtes, kui need eenduvad vähem kui 5 mm;

| 6.3.5. | Punktide 6.3.1, 6.3.2 ja 6.3.3 sätted ei kehti laternapuhasti osade suhtes, mis paiknevad nii, et staatilistes tingimustes ei saa 100 mm läbimõõduga kera nende vastu puutuda. |
| --- | --- |

6.3.5.

Punktide 6.3.1, 6.3.2 ja 6.3.3 sätted ei kehti laternapuhasti osade suhtes, mis paiknevad nii, et staatilistes tingimustes ei saa 100 mm läbimõõduga kera nende vastu puutuda.

| 6.4. | Taotleja peab kinnitama vastavust punktide 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5 ja 6.2.6 spetsifikatsioonidele. Kahtluse korral võib tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus kontrollida, kas need nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

6.4.

Taotleja peab kinnitama vastavust punktide 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5 ja 6.2.6 spetsifikatsioonidele. Kahtluse korral võib tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus kontrollida, kas need nõuded on täidetud.

| 6.5. | Sõiduki tüübikinnituse korral peavad olema täidetud ka järgmised nõuded.






  6.5.1. | Kõikide lihtlähituld kiirgavate esilaternate puhastamine on kohustuslik. Kui kaugtuld kiirgavaid esilaternaid on rohkem kui kaks, piisab, kui puhastatakse üht selliste esilaternate paari. |
| --- | --- | --- |

6.5.

Sõiduki tüübikinnituse korral peavad olema täidetud ka järgmised nõuded.

6.5.1.

Kõikide lihtlähituld kiirgavate esilaternate puhastamine on kohustuslik. Kui kaugtuld kiirgavaid esilaternaid on rohkem kui kaks, piisab, kui puhastatakse üht selliste esilaternate paari.

| 6.5.2. | Kui puhastil on vedelikumahuti, siis võib see olla kombineeritud tuuleklaasi- ja tagaklaasipesuvedeliku mahutiga ning peab vastama järgmistele nõuetele:






  6.5.2.1. | vedelikumahuti maht peab olema piisav vähemalt 50 puhastusperioodi jaoks, kui tegemist on laternapuhastiga, mille mahuklass on 50, ning vähemalt 25 puhastusperioodi jaoks, kui puhasti mahuklass on 25; kui mahuti ei toida mitte ainult laternapuhastit, vaid ka tuuleklaasi- ja/või tagaklaasipesurit, tuleb mahtu suurendada ühe liitri võrra; |
| --- | --- | --- |

6.5.2.

Kui puhastil on vedelikumahuti, siis võib see olla kombineeritud tuuleklaasi- ja tagaklaasipesuvedeliku mahutiga ning peab vastama järgmistele nõuetele:

6.5.2.1.

vedelikumahuti maht peab olema piisav vähemalt 50 puhastusperioodi jaoks, kui tegemist on laternapuhastiga, mille mahuklass on 50, ning vähemalt 25 puhastusperioodi jaoks, kui puhasti mahuklass on 25; kui mahuti ei toida mitte ainult laternapuhastit, vaid ka tuuleklaasi- ja/või tagaklaasipesurit, tuleb mahtu suurendada ühe liitri võrra;

| 6.5.2.2. | vedeliku taset peab olema lihtne kontrollida ja täiteava peab olema kergesti ligipääsetav. |
| --- | --- |

6.5.2.2.

vedeliku taset peab olema lihtne kontrollida ja täiteava peab olema kergesti ligipääsetav.

| 6.5.3. | Ei puhasti ise ega ükski selle osa ei või takistada esilaterna reguleerimist ega hõõglambi asendamist. Vajaduse korral peab puhasti või selle osa olema lihtsate tööriistadega eemaldatav. Laternapuhasti osad või puhasti töötamine ei või takistada ühtegi muud kohustuslikku või lubatud valgustus- või valgussignaalseadet, välja arvatud puhastusperioodil; eelkõige ei või ta tavapärases kasutuses kanda pori süstemaatiliselt teiste valgustus- või valgussignaalseadmete valgust kiirgavatele pindadele. |
| --- | --- |

6.5.3.

Ei puhasti ise ega ükski selle osa ei või takistada esilaterna reguleerimist ega hõõglambi asendamist. Vajaduse korral peab puhasti või selle osa olema lihtsate tööriistadega eemaldatav. Laternapuhasti osad või puhasti töötamine ei või takistada ühtegi muud kohustuslikku või lubatud valgustus- või valgussignaalseadet, välja arvatud puhastusperioodil; eelkõige ei või ta tavapärases kasutuses kanda pori süstemaatiliselt teiste valgustus- või valgussignaalseadmete valgust kiirgavatele pindadele.

| 6.5.4. | Puhastusseadme juhtseadist peab saama käitada juhiistmelt ja selle võib ühendada muude puhastusseadmete juhtseadistega.
  Kui puhastusseade tuleb paigaldada eeskirja nr 48 kohaselt ja kui puhastusseadet ei saa aktiveerida automaatselt, siis peab see lisaks töötama vähemalt ühe puhastusperioodi, kui esilaternad on juba sisse lülitatud ja lülitatakse sisse tuuleklaasipesurid. |
| --- | --- |

6.5.4.

Puhastusseadme juhtseadist peab saama käitada juhiistmelt ja selle võib ühendada muude puhastusseadmete juhtseadistega.

Kui puhastusseade tuleb paigaldada eeskirja nr 48 kohaselt ja kui puhastusseadet ei saa aktiveerida automaatselt, siis peab see lisaks töötama vähemalt ühe puhastusperioodi, kui esilaternad on juba sisse lülitatud ja lülitatakse sisse tuuleklaasipesurid.

| 6.6. | Kui tüübikinnituseks esitatud sõidukile on paigaldatud laternapuhasti, mis on eelnevalt saanud osisena tüübikinnituse, tuleb kontrollida ainult punktide 6.5–6.5.4 nõudeid. |
| --- | --- |

6.6.

Kui tüübikinnituseks esitatud sõidukile on paigaldatud laternapuhasti, mis on eelnevalt saanud osisena tüübikinnituse, tuleb kontrollida ainult punktide 6.5–6.5.4 nõudeid.

7.   PUHASTUSTÕHUSUSE KONTROLL

| 7.1. | Puhasti tõhusust katsetatakse käesoleva eeskirja 4. lisa nõuete kohaselt. Puhastustõhusus mõõteekraani allpool sätestatud punktides peab pärast iga puhastusperioodi olema lihtlähitulelaterna puhul vähemalt 70 % ja ka vabatahtliku kaugtulelaterna puhul 70 %; kohanduvate esitulede süsteemi puhul kohaldatakse seda sätet eeskirja nr 123 lisas 9 sätestatud fotomeetriliste katsete suhtes, mis tehakse eespool punktis 6.1.1 nimetatud neutraalses olekus oleva valgustusüksusega. Esilaternal (eeskiri nr 98 või nr 112), mis annab kurvivalgustust, tuleb esilatern katse jaoks seada otse ette suunatud asendisse.

  Ekraani mõõtepunktide asukoha skeem |
| --- | --- |

7.1.

Puhasti tõhusust katsetatakse käesoleva eeskirja 4. lisa nõuete kohaselt. Puhastustõhusus mõõteekraani allpool sätestatud punktides peab pärast iga puhastusperioodi olema lihtlähitulelaterna puhul vähemalt 70 % ja ka vabatahtliku kaugtulelaterna puhul 70 %; kohanduvate esitulede süsteemi puhul kohaldatakse seda sätet eeskirja nr 123 lisas 9 sätestatud fotomeetriliste katsete suhtes, mis tehakse eespool punktis 6.1.1 nimetatud neutraalses olekus oleva valgustusüksusega. Esilaternal (eeskiri nr 98 või nr 112), mis annab kurvivalgustust, tuleb esilatern katse jaoks seada otse ette suunatud asendisse.

Ekraani mõõtepunktide asukoha skeem

Ekraani mõõtepunktide asukoha skeem

Image 1

| 7.2. | Mõõtepunktide asukoht, nagu on kujutatud eespool esitatud joonisel, on ekraanil, mis asub 25 m kaugusel esilaternast ja on risti selle teljega. |
| --- | --- |

7.2.

Mõõtepunktide asukoht, nagu on kujutatud eespool esitatud joonisel, on ekraanil, mis asub 25 m kaugusel esilaternast ja on risti selle teljega.

| 7.3. | Lähituld kiirgava esilaterna mõõtepunktid






  7.3.1. | Esilaternad, mis on saanud tüübikinnituse üksnes lähitule jaoks (tüübikinnitusel märgistus C või HC või XC/V/E/W/T).
  Mõõtepunktid: 50 R (L) ja 50 V (4). |
| --- | --- | --- |

7.3.

Lähituld kiirgava esilaterna mõõtepunktid

7.3.1.

Esilaternad, mis on saanud tüübikinnituse üksnes lähitule jaoks (tüübikinnitusel märgistus C või HC või XC/V/E/W/T).

Mõõtepunktid: 50 R (L) ja 50 V (4).

4

| 7.3.2. | Esilaternad, mis on saanud tüübikinnituse lähi- ja kaugtule jaoks (märgistus CR, HCR, C+R, C+HR, HC+R või HC+HR või XC/V/E/W/R/T).
  Mõõtepunktid: 50R (L) (ja 50 V, kui samas esilaternas on kaugtule ja lähitule jaoks erinevad optilised süsteemid). |
| --- | --- |

7.3.2.

Esilaternad, mis on saanud tüübikinnituse lähi- ja kaugtule jaoks (märgistus CR, HCR, C+R, C+HR, HC+R või HC+HR või XC/V/E/W/R/T).

Mõõtepunktid: 50R (L) (ja 50 V, kui samas esilaternas on kaugtule ja lähitule jaoks erinevad optilised süsteemid).

| 7.4. | Kaugtuld kiirgava esilaterna mõõtepunkt
  Mõõtepunkt: HV. |
| --- | --- |

7.4.

Kaugtuld kiirgava esilaterna mõõtepunkt

Mõõtepunkt: HV.

8.   TÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

| 8.1. | Kõikidest laternapuhasti või sõiduki tüübi muudatustest tuleb teatada tüübikinnituse välja andnud tüübikinnitusasutusele. Seejärel võib tüübikinnitusasutus kas:






  8.1.1. | võtta seisukoha, et tõenäoliselt ei avalda tehtud muudatused märgatavat ebasoovitavat mõju ning et laternapuhasti või sõiduk vastab igal juhul endiselt nõuetele, või |
| --- | --- | --- |

8.1.

Kõikidest laternapuhasti või sõiduki tüübi muudatustest tuleb teatada tüübikinnituse välja andnud tüübikinnitusasutusele. Seejärel võib tüübikinnitusasutus kas:

8.1.1.

võtta seisukoha, et tõenäoliselt ei avalda tehtud muudatused märgatavat ebasoovitavat mõju ning et laternapuhasti või sõiduk vastab igal juhul endiselt nõuetele, või

| 8.1.2. | nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet. |
| --- | --- |

8.1.2.

nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet.

| 8.2. | Tüübikinnituse andmisest või andmata jätmisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 5.4 kindlaks määratud korra kohaselt, täpsustades tehtud muudatused. |
| --- | --- |

8.2.

Tüübikinnituse andmisest või andmata jätmisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 5.4 kindlaks määratud korra kohaselt, täpsustades tehtud muudatused.

| 8.3. | Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus annab igale sellise laienduse kohta koostatud teatisele seerianumbri. |
| --- | --- |

8.3.

Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus annab igale sellise laienduse kohta koostatud teatisele seerianumbri.

9.   TOOTMISE NÕUETELE VASTAVUS

| 9.1. | Kõik käesoleva eeskirja kohase tüübikinnitusmärgiga sõidukid või laternapuhastid peavad vastama kinnitatud tüübile ja punktide 6 ja 7 nõuetele. |
| --- | --- |

9.1.

Kõik käesoleva eeskirja kohase tüübikinnitusmärgiga sõidukid või laternapuhastid peavad vastama kinnitatud tüübile ja punktide 6 ja 7 nõuetele.

| 9.2. | Selleks, et kontrollida nõuetele vastavust, nagu punktis 9.1 on sätestatud, võetakse toodangu hulgast üks käesolevale eeskirjale vastavat tüübikinnitusmärki kandev sõiduk või laternapuhasti. |
| --- | --- |

9.2.

Selleks, et kontrollida nõuetele vastavust, nagu punktis 9.1 on sätestatud, võetakse toodangu hulgast üks käesolevale eeskirjale vastavat tüübikinnitusmärki kandev sõiduk või laternapuhasti.

10.   KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 10.1. | Laternapuhasti või sõiduki tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 9.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui valitud näidis ei läbi punktis 9.2 ettenähtud katseid. |
| --- | --- |

10.1.

Laternapuhasti või sõiduki tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 9.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui valitud näidis ei läbi punktis 9.2 ettenähtud katseid.

| 10.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevat andud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. või 2. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi. |
| --- | --- |

10.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevat andud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. või 2. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

11.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud laternapuhasti tüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Olles saanud sellesisulise teatise, teatab kõnealune asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades käesoleva eeskirja 1. või 2. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

12.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised edastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laiendamise, andmata jätmise või tühistamise kohta.

13.   ÜLEMINEKUSÄTTED

Laternapuhastite paigaldamine uutele sõidukitele

| 13.1. | Alates 01-seeria muudatuste 4. täienduse ametlikust jõustumiskuupäevast ei või ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelata paigaldada sõidukile laternapuhastit, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 01-seeria muudatuste 4. täiendusega. |
| --- | --- |

13.1.

Alates 01-seeria muudatuste 4. täienduse ametlikust jõustumiskuupäevast ei või ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelata paigaldada sõidukile laternapuhastit, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 01-seeria muudatuste 4. täiendusega.

| 13.2. | 24 kuu vältel pärast käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste 4. täienduse jõustumist lubavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised jätkuvalt paigaldada sõidukitele käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste nõuetele vastavaid laternapuhasti tüüpe. |
| --- | --- |

13.2.

24 kuu vältel pärast käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste 4. täienduse jõustumist lubavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised jätkuvalt paigaldada sõidukitele käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste nõuetele vastavaid laternapuhasti tüüpe.

| 13.3. | 48 kuu möödumisel jõustumiskuupäevast võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelata paigaldada uutele sõidukitele, millele on antud riiklik või individuaalne tüübikinnitus enam kui 24 kuud pärast käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste 4. täienduse jõustumiskuupäeva, laternapuhastit, mis ei vasta käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 01-seeria muudatuste 4. täiendusega.






  13.3.1. | Siiski võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelata paigaldada sõidukitele, mis on esmakordselt võetud kasutusele rohkem kui viis aastat pärast 01-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva, laternapuhasti, mis ei vasta käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 01-seeria muudatustega. |
| --- | --- | --- |

13.3.

48 kuu möödumisel jõustumiskuupäevast võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelata paigaldada uutele sõidukitele, millele on antud riiklik või individuaalne tüübikinnitus enam kui 24 kuud pärast käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste 4. täienduse jõustumiskuupäeva, laternapuhastit, mis ei vasta käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 01-seeria muudatuste 4. täiendusega.

13.3.1.

Siiski võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelata paigaldada sõidukitele, mis on esmakordselt võetud kasutusele rohkem kui viis aastat pärast 01-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva, laternapuhasti, mis ei vasta käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 01-seeria muudatustega.

| 13.3.2. | Siiski võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelata võtta kasutusele sõidukeid, mis ei vasta käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 01-seeria muudatustega, rohkem kui viis aastat pärast 01-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva. |
| --- | --- |

13.3.2.

Siiski võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelata võtta kasutusele sõidukeid, mis ei vasta käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 01-seeria muudatustega, rohkem kui viis aastat pärast 01-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva.

| 13.4. | 60 kuu möödumisel jõustumiskuupäevast võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelata paigaldada uutele sõidukitele, mis on esmakordselt registreeritud enam kui 60 kuud pärast käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste 4. täienduse jõustumiskuupäeva, laternapuhasti, mis ei vasta käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 01-seeria muudatuste 4. täiendusega. |
| --- | --- |

13.4.

60 kuu möödumisel jõustumiskuupäevast võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelata paigaldada uutele sõidukitele, mis on esmakordselt registreeritud enam kui 60 kuud pärast käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste 4. täienduse jõustumiskuupäeva, laternapuhasti, mis ei vasta käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 01-seeria muudatuste 4. täiendusega.

---

(1)  Käesoleva eeskirja järgimine ei ole vastuolus riigisiseste õigusnormide olemasoluga, milles ei aktsepteerita sõidukeid, mis on saanud tüübikinnituse laternapuhastitega, mille mahuklass on 25.

1

(2)  Laternapuhasteid ei loeta eri tüüpi kuuluvaks erinevuste tõttu vedelikutarbes, puhastusperioodis või puhastuselementide paigaldamises, eeldusel et tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus kontrollib vastavust käesolevale eeskirjale. See kehtib ka juhul, kui puhastatavad esilaternad erinevad üksnes kasutatava hõõglambi, vasakpoolseks või parempoolseks liikluseks konstrueerituse, valguse värvuse või esilaternate selliste osade poolest, mis ei mõjuta laternapuhasti toimimist. Eri hõõglampide puhul tuleb katsetada ainult kõrgeima võimsustarbega esilaternat.

2

(3)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas, dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6 - www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

3

(4)  R tähistab parempoolset liiklust.

4

L tähistab vasakpoolset liiklust.

---

1. LISA

TEATIS

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

| | |
| --- | --- |
| Välja andnud: | ametiasutuse nimi:
  ......
  ......
  ...... |

Image 2

Välja andnud:

ametiasutuse nimi:

......

......

......

| milles käsitletakse laternapuhasti tüübi (2): | tüübikinnituse andmist
  tüübikinnituse laiendamist
  tüübikinnituse andmata jätmist
  tüübikinnituse tühistamist
  tootmise lõpetamist |
| --- | --- |

milles käsitletakse laternapuhasti tüübi (2):

tüübikinnituse andmist

tüübikinnituse laiendamist

tüübikinnituse andmata jätmist

tüübikinnituse tühistamist

tootmise lõpetamist

vastavalt eeskirjale nr 45.

| Tüübikinnituse nr:... | Laienduse nr:... |
| --- | --- |

Tüübikinnituse nr:...

Laienduse nr:...

1.   Laternapuhasti kaubanimi või kaubamärk:...

2.   Laternapuhasti tüüp:...

3.   Tootja nimi ja aadress:...

4.   Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress:...

5.   Tüübikinnitus antud järgmiste esilaternate jaoks (tüüp või tüübikinnitusnumber) ja/või vastavate esilaterna kujude ja mõõtmete jaoks:...

6.   Puhasti lühikirjeldus:...

7.   Tüübikinnituse saamiseks esitamise kuupäev:...

8.   Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus:...

9.   Teenistuse väljastatud aruande kuupäev:...

10.   Teenistuse väljastatud aruande number:...

11.   Tüübikinnitus antud/andmata jäetud/laiendatud/tühistatud (1):...

12.   Tüübikinnitusmärgi asukoht laternapuhastil:...

13.   Koht:...

14.   Kuupäev:...

15.   Allkiri:...

16.   Taotluse korral on saadaval järgmised eespool esitatud tüübikinnitusnumbriga dokumendid:...

... joonised, millelt on näha selle laternapuhasti paigaldus ja kinnituskohad, mille suhtes käesolev tüübikinnitus kehtib;

... puhasti joonised, skeemid ja plaanid;

... fotod.

| (1) | Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätted tüübikinnituse kohta). |
| --- | --- |

(1)

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

---

2. LISA

TEATIS

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm)

| | |
| --- | --- |
| Välja andnud: | ametiasutuse nimi:
  ......
  ......
  ...... |

Image 3

Välja andnud:

ametiasutuse nimi:

......

......

......

| milles käsitletakse sõidukitüübi (2): | tüübikinnituse andmist
  tüübikinnituse laiendamist
  tüübikinnituse andmata jätmist
  tüübikinnituse tühistamist
  tootmise lõpetamist |
| --- | --- |

milles käsitletakse sõidukitüübi (2):

tüübikinnituse andmist

tüübikinnituse laiendamist

tüübikinnituse andmata jätmist

tüübikinnituse tühistamist

tootmise lõpetamist

seoses laternapuhastitega vastavalt eeskirjale nr 45

| Tüübikinnituse nr:... | Laienduse nr:... |
| --- | --- |

Tüübikinnituse nr:...

Laienduse nr:...

1.   Sõiduki kaubanimi või kaubamärk:...

2.   Sõidukitüüp:...

3.   Tootja nimi ja aadress:...

4.   Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress:...

5.   Laternapuhasti kaubanimi või kaubamärk:...

6.   Puhasti tüüp:...

7.   Laternapuhasti(te) tüübikinnitusnumber/-numbrid (kui sõiduk on varustatud varem tüübikinnituse saanud laternapuhastiga):...

8.   Tüübikinnitus antud järgmiste esilaternate jaoks (tüüp või tüübikinnitusnumber või vastavad kujud ja mõõtmed):...

9.   Puhasti lühikirjeldus:...

10.   Vedelikumahuti mahuklass: 25/50 (2)....

11.   Tüübikinnituse saamiseks esitamise kuupäev:...

12.   Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus:...

13.   Teenistuse väljastatud aruande kuupäev:...

14.   Teenistuse väljastatud aruande number:...

15.   Tüübikinnitus antud/andmata jäetud/laiendatud/tühistatud (1):...

16.   Tüübikinnitusmärgi asukoht sõidukil:...

17.   Koht:...

18.   Kuupäev:...

19.   Allkiri:...

20.   Taotluse korral on saadaval järgmised eespool esitatud tüübikinnitusnumbriga dokumendid:...

... joonised, millelt on näha selle laternapuhasti paigaldus ja kinnituskohad, mille suhtes käesolev tüübikinnitus kehtib;

... puhasti joonised, skeemid ja plaanid;

... fotod.

| (1) | Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätted tüübikinnituse kohta). |
| --- | --- |

(1)

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

---

3. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUS

I.

Image 4

Laternapuhastile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et puhasti on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) tüübikinnitusnumbri 012439 all. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et tüübikinnitus on antud kooskõlas eeskirja nr 45 nõuetega, mida on muudetud 01-seeria muudatustega.

| Märkus. | Tüübikinnitusnumber tuleb paigutada ringjoone lähedale ja peab asuma kas E-tähe kohal või all või E-tähest paremal või vasakul. Tüübikinnitusnumbri kõik numbrimärgid peavad olema samal pool E-tähte ja paiknema samas suunas. Pädevad asutused hoiduvad kasutamast Rooma numbreid, et need ei läheks segi teiste sümbolitega. |
| --- | --- |

Märkus.

II.

NÄIDIS A

Image 5

Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) 01-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 45 alusel tüübikinnitusnumbri 012439 all. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et tüübikinnitus on antud kooskõlas eeskirja nr 45 nõuetega, mida on muudetud 01-seeria muudatustega. Mahuklass on 50.

NÄIDIS B

Image 6

Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) eeskirjade nr 24 ja nr 45 alusel (*1). Tüübikinnitusnumbrite kaks esimest kohta näitavad, et vastava tüübikinnituse andmise kuupäeval sisaldas eeskiri nr 24 juba 02-seeria muudatusi ja eeskiri nr 45 sisaldas 01-seeria muudatusi. Mahuklass on 50.

---

(*1)  Esimene number on esitatud üksnes näitena.

*1

---

4. LISA

LATERNAPUHASTITE TOIMIVUSE KATSETAMISE KORD

1.   ÜLDISED MÄRKUSED

Katsed tehakse tuulevaikuses õhutemperatuuril 23 °C ± 5 °C.

Eri katseetappides tuleb võtta ettevaatusabinõusid, et vältida termolööki esilaterna klaasile.

Kui puhastusseadme tootja kavatseb näha puhastusseadmele ja esilaternatele ette mitu asendit, tuleb katsetada ainult esilaternat, mis on puhastusseadme suhtes kõige ebasoodsamas asendis. Kui kasutatakse puhastusvedelikku, peavad lisapihustid, mis on ette nähtud sellele küljele, mida ei simuleerita, olema vedelikukulu kontrollimisel katseseadmele paigaldatud.

2.   KATSESEADMED

2.1.   Katsesegu

| 2.1.1. | Esilaterna puhul, mille välimine hajutiklaas on klaasist,
  peab esilaternale kantav vee ja saasteaine segu koosnema:






  a) | 9 massiosast kvartsliivast osakeste suurusega 0–100 μm, |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

peab esilaternale kantav vee ja saasteaine segu koosnema:

a)

9 massiosast kvartsliivast osakeste suurusega 0–100 μm,

| b) | 1 massiosast taimsest (pöök) söetolmust osakeste suurusega 0–100 μm, |
| --- | --- |

b)

1 massiosast taimsest (pöök) söetolmust osakeste suurusega 0–100 μm,

| c) | 0,2 massiosast NaCMC-st1 ja |
| --- | --- |

c)

0,2 massiosast NaCMC-st1 ja

| d) | 5 massiosast naatriumkloriidist (puhtusastmega 99 %); |
| --- | --- |

d)

5 massiosast naatriumkloriidist (puhtusastmega 99 %);

| e) | sobivast kogusest destilleeritud veest elektrijuhtivusega ≤ 1 μS/m. |
| --- | --- |

e)

sobivast kogusest destilleeritud veest elektrijuhtivusega ≤ 1 μS/m.

| 2.1.2. | Esilaterna puhul, mille välimine hajutiklaas on plastist,
  peab esilaternale kantav vee ja saasteaine segu koosnema:






  a) | 9 massiosast kvartsliivast osakeste suurusega 0–100 μm, |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

peab esilaternale kantav vee ja saasteaine segu koosnema:

a)

9 massiosast kvartsliivast osakeste suurusega 0–100 μm,

| b) | 1 massiosast taimsest (pöök) söetolmust osakeste suurusega 0–100 μm, |
| --- | --- |

b)

1 massiosast taimsest (pöök) söetolmust osakeste suurusega 0–100 μm,

| c) | 0,2 massiosast NaCMC-st, (1) |
| --- | --- |

c)

0,2 massiosast NaCMC-st, (1)

| d) | 5 massiosast naatriumkloriidist (puhtusastmega 99 %); |
| --- | --- |

d)

5 massiosast naatriumkloriidist (puhtusastmega 99 %);

| e) | 13 massiosast destilleeritud veest, mille elektrijuhtivus on ≤ 1 mS/m; |
| --- | --- |

e)

13 massiosast destilleeritud veest, mille elektrijuhtivus on ≤ 1 mS/m;

| f) | 2 ± 1 tilgast pindaktiivsest ainest (2). |
| --- | --- |

f)

2 ± 1 tilgast pindaktiivsest ainest (2).

| 2.1.3. | Segu peab sobima punktis 2.3 sätestatud pihustuspüstoli abil esilaternale kandmiseks. Segu ei kasutata varem kui kaks tundi ega hiljem kui 24 tundi pärast selle valmistamist. See viiakse püstolisse vahetult enne kasutamist. |
| --- | --- |

2.1.3.

2.2.   Fotomeetrilised mõõteseadmed peavad olema samaväärsed seadmetega, mida kasutatakse esilaternate tüübikinnituse käigus.

2.3.   Piisava võimsusega toiteallikas (puhastusperioodil ei või pinge langeda rohkem kui 1 %), voltmeeter lühiajalisteks mõõtmisteks (ostsillograaf), pihustuspüstol, mille töörõhk on umbes 500 kPa ja millel on mahuti määriva aine jaoks ning pihustusotsak läbimõõduga 1,5 mm.

2.4.   Kui katset ei tehta sõidukil, paigaldatakse esilatern(ad) ja puhasti katseseadmele, mis jäljendab nende paigaldust sõidukile ja võimaldab nii puhastil kui ka esilaterna(te)l töötada tavapäraselt.

2.5.   Elektri jõul töötavate seadmete katsetamiseks reguleeritakse elektritoidet nii, et 12 V süsteemides oleks koormatud olekus pinge kõige rohkem võimsust tarbiva seadme kontaktidel 13,0 V ja 24 V süsteemides oleks see 27,0 V.

Valgustustihedust mõõdetakse esilaternate tüübikinnituskatsete korra kohaselt. Kahtluse korral kehtivad ainult standardhõõglambiga tehtud mõõtmised.

3.   PUHTA ESILATERNA FOTOMEETRILISED MÕÕTMISED

Esilaterna valgust kiirgav pind peab olema puhas ja laternapuhasti statsionaarses asendis. Fotomeetrilised mõõtmised on need, mida tehakse asjaomase eeskirja spetsifikatsioonide kohaselt ning mida tehakse punktis 4 ette nähtud korras. Valgustustihedust mõõdetakse seejärel käesoleva eeskirja punktis 7 sätestatud mõõtepunktides.

4.   PUHASTUSTÕHUSUSE HINDAMINE

| 4.1. | Kui esilaterna(te)l on lastud 10 minutit töötada, kantakse porisegu ühtlaselt tervele selle valgust kiirgavale pinnale, kasutades eespool nimetatud pihustuspüstolit. Seejärel kuivatatakse segu kas esilaternal töötada lastes või kuuma õhu abil. Seda menetlust korratakse vajaduse korral, kuni valgustugevus on kõikides mõõtepunktides vähenenud vähem kui 20 %-ni käesoleva lisa punkti 3 kohastest väärtustest. Mitme mõõtepunkti hulgas peab olema vähemalt üks, kus valgustugevus on vahemikus 15–20 %. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Katsetes kasutatakse tootja deklareeritud puhastusperioodi kestuse ja puhastusvedeliku kulu väärtusi. Vedelikukulu mõõdetakse mitme puhastusperioodi keskmise väärtusena, nagu tootja on kindlaks määranud. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Kui esilatern on jahtunud, kuid mitte hiljem kui kaks tundi pärast seda, kui pori on kuivanud, lülitatakse esilaternad sisse ja laternapuhastil lastakse töötada tootja määratud puhastusperioodi vältel. See puhastusperiood ei või ületada 10 sekundit. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | Kui puhastustoimingutel kasutatakse puhastusvedelikku, tehakse katse destilleeritud veega, mille elektrijuhtivus ei ületa 10 μS/cm. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kui puhastit käitatakse käsitsi, peab puhastamine jõudma lõpule maksimaalselt viie toiminguga punktis 4.1.2 kindlaksmääratud aja jooksul. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kui puhasti ei tööta elektriga, määrab tehniline teenistus kokkuleppel tootjaga seadme katseaegsed töötamistingimused. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pärast puhastustoimingut tuleb esilaternal lasta kuivada. Seejärel mõõdetakse valgustustihedus mõõtepunktides uuesti, nagu on nõutud punktis 3, ning saadud väärtused peavad vastama käesoleva eeskirja punkti 7 nõuetele. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Kui mõõtmistulemused ei vasta punkti 4.5 nõuetele, on juhul, kui laternapuhasti töötab puhastusvedelikuga, lubatud püüda saavutada paremaid tulemusi, reguleerides vedelikujuga. |
| --- | --- |

4.6.

---

(1)  NaCMC on karboksümetüültselluloosi (mida tavaliselt tähistatakse lühendiga CMC) naatriumisool. Saasteainesegus kasutataval NaCMC-l peab olema asendusaste 0,6–0,7 ja temperatuuri 20 °C juures 2 % lahuse puhul viskoossus 200–300 cP.

(2)  Koguse lubatud hälve tuleneb vajadusest moodustada pori, mis valguks õigesti laiali igat tüüpi plastist hajutiklaasidel.

---

| 29.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 136/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 136/18

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatusdokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ÜRO eeskiri nr 137: ühtsed sätted, mis käsitlevad sõiduautode, eriti nende turvasüsteemi tüübikinnitust laupkokkupõrke korral [2020/576]

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

01-seeria muudatuste 2. täiendus – jõustumiskuupäev: 28. mai 2019

Käesoleva dokumendi näol on tegemist üksnes dokumenteerimisvahendiga. Autentsed ja õiguslikult siduvad versioonid on:

| — | ECE/TRANS/WP.29/2015/106; |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2015/106;

| — | ECE/TRANS/WP.29/2018/77 ja |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2018/77 ja

| — | ECE/TRANS/WP.29/2018/140; |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2018/140;

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Kohaldamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tehniline kirjeldus |
| --- | --- |

5.

| 6. | Juhised turvapatjadega varustatud sõidukite kasutajatele |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sõidukitüübi tüübikinnituse muutmine ja laiendamine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tootmise nõuetele vastavus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

10.

| 11. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

12.

LISAD

| 1. | Teatis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tüübikinnitusmärkide kujundus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Katsemenetlus |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tulemuslikkuse kriteeriumid |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mannekeenide asetus ja paigaldamine ning turvasüsteemide reguleerimine |
| --- | --- |

5.

| 6. | Mootorsõidukite istekohtade H-punkti ja torso tegeliku kaldenurga kindlaksmääramise menetlus |
| --- | --- |

6.

| 1. | liide. Kolmemõõtmelise H-punkti seadme (3D H-seadme) kirjeldus |
| --- | --- |

1.

| 2. | liide. Kolmemõõtmeline taustsüsteem |
| --- | --- |

2.

| 3. | liide. Istekohtade võrdlusandmed |
| --- | --- |

3.

| 7. | Katsemenetlus katsesõidukiga |
| --- | --- |

7.

| Liide. | Ekvivalentsuskõver. Kõvera ΔV = f(t) lubatud hälve |
| --- | --- |

Liide.

| 8. | Mõõtmismeetodid mõõtmiskatsetes: mõõteseadmed |
| --- | --- |

8.

| 9. | Katsemenetlus, mille kohaselt katsetatakse elektrisõidukites viibijate kaitset kõrgepinge ja elektrolüüdi väljavoolu eest |
| --- | --- |

9.

| Liide. | Liigestega katsesõrm (IPXXB) |
| --- | --- |

Liide.

1.   KOHALDAMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse M1-kategooria (1) sõidukite suhtes, mille täismass on alla 3,5 tonni; muudele sõidukitele võib anda tüübikinnituse tootja taotluse korral.

1

1

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 2.1. | „Kaitsesüsteem“ – sisustus ja seadmed, mis peavad sõidukis viibijaid kohal hoidma ning aitavad tagada vastavust punktis 5 ettenähtud nõuetele. |
| --- | --- |

2.1.

„Kaitsesüsteem“ – sisustus ja seadmed, mis peavad sõidukis viibijaid kohal hoidma ning aitavad tagada vastavust punktis 5 ettenähtud nõuetele.

| 2.2. | „Kaitsesüsteemi tüüp“ – kaitseseadiste kategooria, mis ei erine üksteisest selliste oluliste omaduste poolest nagu:






  a) | tehnoloogia; |
| --- | --- | --- |

2.2.

„Kaitsesüsteemi tüüp“ – kaitseseadiste kategooria, mis ei erine üksteisest selliste oluliste omaduste poolest nagu:

a)

tehnoloogia;

| b) | geomeetria; |
| --- | --- |

b)

geomeetria;

| c) | koostismaterjalid. |
| --- | --- |

c)

koostismaterjalid.

| 2.3. | „Sõiduki laius“ – kaugus kahe tasapinna vahel, mis on paralleelsed (sõiduki) pikiteljelise kesktasapinnaga ning puutuvad sõidukiga kokku kõnealuse tasapinna mõlemal küljel, välja arvatud välised kaudse nähtavuse seadmed, küljeääretulelaternad, rehvirõhumõõdikud, suunatulelaternad, eesmised ja tagumised alumised ääretulelaternad, elastsed poritiivad ja rehvikülgede läbipaine maapinnaga kokkupuute punktist ülalpool. |
| --- | --- |

2.3.

„Sõiduki laius“ – kaugus kahe tasapinna vahel, mis on paralleelsed (sõiduki) pikiteljelise kesktasapinnaga ning puutuvad sõidukiga kokku kõnealuse tasapinna mõlemal küljel, välja arvatud välised kaudse nähtavuse seadmed, küljeääretulelaternad, rehvirõhumõõdikud, suunatulelaternad, eesmised ja tagumised alumised ääretulelaternad, elastsed poritiivad ja rehvikülgede läbipaine maapinnaga kokkupuute punktist ülalpool.

| 2.4. | „Sõidukitüüp“ – mootorsõidukid, mis ei erine selliste oluliste tunnuste poolest nagu:






  2.4.1. | sõiduki pikkus ja laius, niivõrd kui need mõjutavad negatiivselt käesolevas eeskirjas ettenähtud kokkupõrkekatse tulemusi; |
| --- | --- | --- |

2.4.

„Sõidukitüüp“ – mootorsõidukid, mis ei erine selliste oluliste tunnuste poolest nagu:

2.4.1.

sõiduki pikkus ja laius, niivõrd kui need mõjutavad negatiivselt käesolevas eeskirjas ettenähtud kokkupõrkekatse tulemusi;

| 2.4.2. | juhiistme R-punkti läbivast püsttasapinnast eespool asuva sõiduki osa ehitus, mõõtmed, kuju ja materjal, niivõrd kui need mõjutavad negatiivselt käesolevas eeskirjas ettenähtud kokkupõrkekatse tulemusi; |
| --- | --- |

2.4.2.

juhiistme R-punkti läbivast püsttasapinnast eespool asuva sõiduki osa ehitus, mõõtmed, kuju ja materjal, niivõrd kui need mõjutavad negatiivselt käesolevas eeskirjas ettenähtud kokkupõrkekatse tulemusi;

| 2.4.3. | sõitjateruumi kuju ja sisemõõtmed ning kaitsesüsteemi tüüp, niivõrd kui need mõjutavad negatiivselt käesolevas eeskirjas ettenähtud kokkupõrkekatse tulemusi; |
| --- | --- |

2.4.3.

sõitjateruumi kuju ja sisemõõtmed ning kaitsesüsteemi tüüp, niivõrd kui need mõjutavad negatiivselt käesolevas eeskirjas ettenähtud kokkupõrkekatse tulemusi;

| 2.4.4. | mootori asukoht (ees, taga või keskel) ning paigutus (põiki- või pikisuunaliselt), niivõrd kui see mõjutab negatiivselt käesolevas eeskirjas ettenähtud kokkupõrkekatse tulemust; |
| --- | --- |

2.4.4.

mootori asukoht (ees, taga või keskel) ning paigutus (põiki- või pikisuunaliselt), niivõrd kui see mõjutab negatiivselt käesolevas eeskirjas ettenähtud kokkupõrkekatse tulemust;

| 2.4.5. | tühimass, niivõrd kui see mõjutab negatiivselt käesolevas eeskirjas ettenähtud kokkupõrkekatse tulemust; |
| --- | --- |

2.4.5.

tühimass, niivõrd kui see mõjutab negatiivselt käesolevas eeskirjas ettenähtud kokkupõrkekatse tulemust;

| 2.4.6. | tootja lisavarustus ja sisustus, niivõrd kui need mõjutavad negatiivselt käesolevas eeskirjas ettenähtud kokkupõrkekatse tulemust; |
| --- | --- |

2.4.6.

tootja lisavarustus ja sisustus, niivõrd kui need mõjutavad negatiivselt käesolevas eeskirjas ettenähtud kokkupõrkekatse tulemust;

| 2.4.7. | laetava energiasalvestussüsteemi (REESS) asukoht, niivõrd kui see mõjutab negatiivselt käesolevas eeskirjas ettenähtud kokkupõrkekatse tulemust. |
| --- | --- |

2.4.7.

laetava energiasalvestussüsteemi (REESS) asukoht, niivõrd kui see mõjutab negatiivselt käesolevas eeskirjas ettenähtud kokkupõrkekatse tulemust.

| 2.5. | Sõitjateruum






  2.5.1. | „Sõitjateruum sõidukis viibija kaitse tähenduses“ – sõidukis viibijatele ettenähtud ruum, mida piiravad katus, põrand, külgseinad, uksed, välisseinte aknad ja esivahesein ning pagasiruumist eraldav tagumine vahesein või tagaistme seljatugi. |
| --- | --- | --- |

2.5.

Sõitjateruum

2.5.1.

„Sõitjateruum sõidukis viibija kaitse tähenduses“ – sõidukis viibijatele ettenähtud ruum, mida piiravad katus, põrand, külgseinad, uksed, välisseinte aknad ja esivahesein ning pagasiruumist eraldav tagumine vahesein või tagaistme seljatugi.

| 2.5.2. | „Sõitjateruum elektriohutuse hindamise tähenduses“ – sõidukis viibijatele ettenähtud ruum, mida piiravad katus, põrand, külgseinad, uksed, välisseinte aknad, esivahesein ja tagavahesein või tagaluuk ning elektrilised kaitsetõkked ja -kestad, mis kaitsevad sõidukis viibijaid otsese kontakti eest pingestatud osadega. |
| --- | --- |

2.5.2.

„Sõitjateruum elektriohutuse hindamise tähenduses“ – sõidukis viibijatele ettenähtud ruum, mida piiravad katus, põrand, külgseinad, uksed, välisseinte aknad, esivahesein ja tagavahesein või tagaluuk ning elektrilised kaitsetõkked ja -kestad, mis kaitsevad sõidukis viibijaid otsese kontakti eest pingestatud osadega.

| 2.6. | „R-punkt“ – 6. lisas kirjeldatud võrdluspunkt, mille tootja on sõiduki ehitusest olenevalt iga istme jaoks kindlaks määranud. |
| --- | --- |

2.6.

„R-punkt“ – 6. lisas kirjeldatud võrdluspunkt, mille tootja on sõiduki ehitusest olenevalt iga istme jaoks kindlaks määranud.

| 2.7. | „H-punkt“ – võrdluspunkt, mille tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus on 6. lisas kirjeldatud korra kohaselt iga istme jaoks kindlaks määranud. |
| --- | --- |

2.7.

„H-punkt“ – võrdluspunkt, mille tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus on 6. lisas kirjeldatud korra kohaselt iga istme jaoks kindlaks määranud.

| 2.8. | „Tühimass“ – töökorras sõiduki mass ilma juhi, sõitjate ja koormata, kuid koos kütuse, jahutusvedeliku, määrdeõli, tööriistade ja tagavararattaga (kui need kuuluvad tootja poolt kaasaantava standardvarustuse hulka). |
| --- | --- |

2.8.

„Tühimass“ – töökorras sõiduki mass ilma juhi, sõitjate ja koormata, kuid koos kütuse, jahutusvedeliku, määrdeõli, tööriistade ja tagavararattaga (kui need kuuluvad tootja poolt kaasaantava standardvarustuse hulka).

| 2.9. | „Turvapadi“ – mootorsõidukite turvavööde ja turvasüsteemide täiendamiseks paigaldatav seade, see tähendab süsteem, mis sõiduki tugeva kokkupõrke korral vabastab automaatselt elastse konstruktsiooni, milles sisalduva gaasi kokkusurumise teel väheneb löögi raskus sõidukis viibija ühe või mitme kehaosa kokkupuutel sõitjateruumi sisemusega. |
| --- | --- |

2.9.

„Turvapadi“ – mootorsõidukite turvavööde ja turvasüsteemide täiendamiseks paigaldatav seade, see tähendab süsteem, mis sõiduki tugeva kokkupõrke korral vabastab automaatselt elastse konstruktsiooni, milles sisalduva gaasi kokkusurumise teel väheneb löögi raskus sõidukis viibija ühe või mitme kehaosa kokkupuutel sõitjateruumi sisemusega.

| 2.10. | „Kaassõitja turvapadi“ – turvapadi, mis on ette nähtud muudel istmetel kui juhiistmel viibivate sõitjate kaitsmiseks laupkokkupõrke korral. |
| --- | --- |

2.10.

„Kaassõitja turvapadi“ – turvapadi, mis on ette nähtud muudel istmetel kui juhiistmel viibivate sõitjate kaitsmiseks laupkokkupõrke korral.

| 2.11. | „Kõrgepinge“ – sellise elektrilise komponendi või ahela klass, mille tööpinge ruutkeskmine (rms) on alalisvoolu korral > 60 V ja ≤ 1 500 V ning vahelduvvoolu korral > 30 V ja ≤ 1 000 V. |
| --- | --- |

2.11.

„Kõrgepinge“ – sellise elektrilise komponendi või ahela klass, mille tööpinge ruutkeskmine (rms) on alalisvoolu korral > 60 V ja ≤ 1 500 V ning vahelduvvoolu korral > 30 V ja ≤ 1 000 V.

| 2.12. | „Laetav energiasalvestussüsteem“ (edaspidi ka „REESS“) – elektrilise käitamise eesmärgil elektrienergiat andev laetav elektrienergia salvestussüsteem. |
| --- | --- |

2.12.

„Laetav energiasalvestussüsteem“ (edaspidi ka „REESS“) – elektrilise käitamise eesmärgil elektrienergiat andev laetav elektrienergia salvestussüsteem.

| 2.13. | „Elektri kaitsetõke“ – osa, mis kaitseb mis tahes otsese kontakti eest pingestatud osadega. |
| --- | --- |

2.13.

„Elektri kaitsetõke“ – osa, mis kaitseb mis tahes otsese kontakti eest pingestatud osadega.

| 2.14. | „Elektriline jõuülekanne“ – vooluahel, mis hõlmab veomootorit/-mootoreid ja võib lisaks hõlmata laetavat energiasalvestussüsteemi, elektrienergia muundamise süsteemi, elektroonilisi muundureid, nendega seotud elektrijuhtmestikku ja pistmikke ning ühendussüsteemi laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks. |
| --- | --- |

2.14.

„Elektriline jõuülekanne“ – vooluahel, mis hõlmab veomootorit/-mootoreid ja võib lisaks hõlmata laetavat energiasalvestussüsteemi, elektrienergia muundamise süsteemi, elektroonilisi muundureid, nendega seotud elektrijuhtmestikku ja pistmikke ning ühendussüsteemi laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks.

| 2.15. | „Pingestatud osad“ – elektrit juhtiv(ad) osa(d), mis on ettenähtud tavakasutuses elektriliselt pingestatud. |
| --- | --- |

2.15.

„Pingestatud osad“ – elektrit juhtiv(ad) osa(d), mis on ettenähtud tavakasutuses elektriliselt pingestatud.

| 2.16. | „Elektrit juhtiv katmata osa“ – elektrit juhtiv osa, mida võib vastavalt kaitseastme IPXXB nõuetele puudutada ja mis võib isolatsiooni rikke korral elektriliselt pingestuda. See hõlmab ka kaetud osi, mille katet saab eemaldada tööriistu kasutamata. |
| --- | --- |

2.16.

„Elektrit juhtiv katmata osa“ – elektrit juhtiv osa, mida võib vastavalt kaitseastme IPXXB nõuetele puudutada ja mis võib isolatsiooni rikke korral elektriliselt pingestuda. See hõlmab ka kaetud osi, mille katet saab eemaldada tööriistu kasutamata.

| 2.17. | „Otsene kontakt“ – inimeste kontakt kõrgpingestatud osadega. |
| --- | --- |

2.17.

„Otsene kontakt“ – inimeste kontakt kõrgpingestatud osadega.

| 2.18. | „Kaudne kontakt“ – inimeste kontakt elektrit juhtivate katmata osadega. |
| --- | --- |

2.18.

„Kaudne kontakt“ – inimeste kontakt elektrit juhtivate katmata osadega.

| 2.19. | „Kaitseaste IPXXB“ – elektrilise kaitsetõkke või kaitsekesta pakutav kaitse kontakti eest kõrgpingestatud osadega, kaitset on kontrollitud 9. lisa punktis 4 kirjeldatud liigestega katsesõrme (IPXXB) abil. |
| --- | --- |

2.19.

„Kaitseaste IPXXB“ – elektrilise kaitsetõkke või kaitsekesta pakutav kaitse kontakti eest kõrgpingestatud osadega, kaitset on kontrollitud 9. lisa punktis 4 kirjeldatud liigestega katsesõrme (IPXXB) abil.

| 2.20. | „Tööpinge“ – vooluahela pinge ruutkeskmise (rms) suurim tootja ettenähtud väärtus, mis võib esineda avatud vooluahela korral või tavapärastes töötingimustes mis tahes elektrit juhtivate osade vahel. Kui vooluahel on galvaanilise isolatsiooni abil osadeks jagatud, määratakse tööpinge iga jagatud osa kohta. |
| --- | --- |

2.20.

„Tööpinge“ – vooluahela pinge ruutkeskmise (rms) suurim tootja ettenähtud väärtus, mis võib esineda avatud vooluahela korral või tavapärastes töötingimustes mis tahes elektrit juhtivate osade vahel. Kui vooluahel on galvaanilise isolatsiooni abil osadeks jagatud, määratakse tööpinge iga jagatud osa kohta.

| 2.21. | „Ühendussüsteem laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks“ – vooluahel, sh sõiduki sisendkonnektor, mida kasutatakse laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks välisest elektritoiteallikast. |
| --- | --- |

2.21.

„Ühendussüsteem laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks“ – vooluahel, sh sõiduki sisendkonnektor, mida kasutatakse laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks välisest elektritoiteallikast.

| 2.22. | „Elektriline šassii“ – elektrit juhtivatest osadest koosnev elektriliselt ühendatud kogum, mille elektripotentsiaal võetakse võrdlusaluseks. |
| --- | --- |

2.22.

„Elektriline šassii“ – elektrit juhtivatest osadest koosnev elektriliselt ühendatud kogum, mille elektripotentsiaal võetakse võrdlusaluseks.

| 2.23. | „Vooluahel“ – omavahel ühendatud kõrgpingestatud osade kogum, mida läbib tavapärastes töötingimustes elektrivool. |
| --- | --- |

2.23.

„Vooluahel“ – omavahel ühendatud kõrgpingestatud osade kogum, mida läbib tavapärastes töötingimustes elektrivool.

| 2.24. | „Elektrienergia muundamise süsteem“ – elektrilise käitamise eesmärgil elektrienergiat genereeriv ja edastav süsteem (nt kütuseelement). |
| --- | --- |

2.24.

„Elektrienergia muundamise süsteem“ – elektrilise käitamise eesmärgil elektrienergiat genereeriv ja edastav süsteem (nt kütuseelement).

| 2.25. | „Elektrooniline muundur“ – elektriajami jaoks elektrienergia reguleerimist ja/või muundamist võimaldav seade. |
| --- | --- |

2.25.

„Elektrooniline muundur“ – elektriajami jaoks elektrienergia reguleerimist ja/või muundamist võimaldav seade.

| 2.26. | „Kaitsekest“ – siseosi ümbritsev ja neid mis tahes otsese kontakti eest kaitsev osa. |
| --- | --- |

2.26.

„Kaitsekest“ – siseosi ümbritsev ja neid mis tahes otsese kontakti eest kaitsev osa.

| 2.27. | „Kõrgepingesiin“ – kõrgepingel töötav vooluahel, sh ühendussüsteem laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks. |
| --- | --- |

2.27.

„Kõrgepingesiin“ – kõrgepingel töötav vooluahel, sh ühendussüsteem laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks.

| 2.28. | „Tahke isolaator“ – elektrijuhtmestikku kattev isolatsioon, mis kaitseb kõrgpingestatud osi mis tahes otsese kontakti eest. Siia kuulub ka pistmike kõrgpingestatud osi isoleeriv kate ning isoleerimise eesmärgil kasutatav lakk või värv. |
| --- | --- |

2.28.

„Tahke isolaator“ – elektrijuhtmestikku kattev isolatsioon, mis kaitseb kõrgpingestatud osi mis tahes otsese kontakti eest. Siia kuulub ka pistmike kõrgpingestatud osi isoleeriv kate ning isoleerimise eesmärgil kasutatav lakk või värv.

| 2.29. | „Automaatse lahtiühendamise seade“ – seade, mis käivitamise korral eraldab elektrienergiaallikad galvaaniliselt muudest elektrilise jõuülekande kõrgepingeahela osadest. |
| --- | --- |

2.29.

„Automaatse lahtiühendamise seade“ – seade, mis käivitamise korral eraldab elektrienergiaallikad galvaaniliselt muudest elektrilise jõuülekande kõrgepingeahela osadest.

| 2.30. | „Avatud tüüpi veoaku“ – vedelikupõhine aku, mis tekitab atmosfääri vabanevat gaasilist vesinikku. |
| --- | --- |

2.30.

„Avatud tüüpi veoaku“ – vedelikupõhine aku, mis tekitab atmosfääri vabanevat gaasilist vesinikku.

| 2.31. | „Uste automaatlukustuse süsteem“ – süsteem, mis lukustab ettenähtud kiirusel või muul tootja poolt kindlaks määratud tingimusel automaatselt uksed. |
| --- | --- |

2.31.

„Uste automaatlukustuse süsteem“ – süsteem, mis lukustab ettenähtud kiirusel või muul tootja poolt kindlaks määratud tingimusel automaatselt uksed.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 3.1. | Taotluse sõidukitüübi tüübikinnituse saamiseks seoses esiistmetel viibivate sõitjate kaitsmisega laupkokkupõrke korral esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.1.

Taotluse sõidukitüübi tüübikinnituse saamiseks seoses esiistmetel viibivate sõitjate kaitsmisega laupkokkupõrke korral esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 3.2. | Taotlusele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjad:






  3.2.1. | sõidukitüübi ehituse, mõõtmete, kuju ja kasutatud materjalide üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Taotlusele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjad:

3.2.1.

sõidukitüübi ehituse, mõõtmete, kuju ja kasutatud materjalide üksikasjalik kirjeldus;

| 3.2.2. | fotod ja/või skeemid ja joonised, millel on kujutatud sõidukitüüp eest-, külg- ja tagantvaates ning konstruktsiooni esiosa kujunduslikud üksikasjad; |
| --- | --- |

3.2.2.

fotod ja/või skeemid ja joonised, millel on kujutatud sõidukitüüp eest-, külg- ja tagantvaates ning konstruktsiooni esiosa kujunduslikud üksikasjad;

| 3.2.3. | sõiduki tühimassi andmed; |
| --- | --- |

3.2.3.

sõiduki tühimassi andmed;

| 3.2.4. | sõitjateruumi kuju ja sisemõõtmed; |
| --- | --- |

3.2.4.

sõitjateruumi kuju ja sisemõõtmed;

| 3.2.5. | sõiduki sisustuse ja paigaldatud kaitsesüsteemide kirjeldus; |
| --- | --- |

3.2.5.

sõiduki sisustuse ja paigaldatud kaitsesüsteemide kirjeldus;

| 3.2.6. | elektrienergia allika tüübi, asukoha ja elektrilise jõuülekandesüsteemi (nt hübriid, elektriline) üldine kirjeldus. |
| --- | --- |

3.2.6.

elektrienergia allika tüübi, asukoha ja elektrilise jõuülekandesüsteemi (nt hübriid, elektriline) üldine kirjeldus.

| 3.3. | Tüübikinnituse taotlejal on õigus esitada kõik andmed ja tehtud katsete tulemused, mis võimaldavad tõendada, et nõuded on piisava usaldusväärsusega täidetavad. |
| --- | --- |

3.3.

Tüübikinnituse taotlejal on õigus esitada kõik andmed ja tehtud katsete tulemused, mis võimaldavad tõendada, et nõuded on piisava usaldusväärsusega täidetavad.

| 3.4. | Tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüübi representatiivsõiduk esitatakse tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele. |
| --- | --- |

3.4.

Tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüübi representatiivsõiduk esitatakse tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele.

| 3.4.1. | Katsele võib lubada sõiduki, mis ei sisalda kõiki tüübi nõuetele vastavaid osi, kui on võimalik näidata, et nende osade puudumine ei kahjusta katse tulemusi, võttes arvesse käesoleva eeskirja nõudeid. |
| --- | --- |

3.4.1.

Katsele võib lubada sõiduki, mis ei sisalda kõiki tüübi nõuetele vastavaid osi, kui on võimalik näidata, et nende osade puudumine ei kahjusta katse tulemusi, võttes arvesse käesoleva eeskirja nõudeid.

| 3.4.2. | Selle tõendamine, et punkti 3.4.1 kohaldamine ei ole vastuolus käesoleva eeskirja nõuete täitmisega, on tüübikinnituse taotleja ülesanne. |
| --- | --- |

3.4.2.

Selle tõendamine, et punkti 3.4.1 kohaldamine ei ole vastuolus käesoleva eeskirja nõuete täitmisega, on tüübikinnituse taotleja ülesanne.

4.   TÜÜBIKINNITUS

| 4.1. | Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp vastab käesoleva eeskirja nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus. |
| --- | --- |

4.1.

Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp vastab käesoleva eeskirja nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus.

| 4.1.1. | Punkti 12 kohaselt määratud tehniline teenistus kontrollib, kas nõutud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

4.1.1.

Punkti 12 kohaselt määratud tehniline teenistus kontrollib, kas nõutud tingimused on täidetud.

| 4.1.2. | Kui kontrollitakse sõiduki vastavust käesoleva eeskirja nõuetele, võetakse kahtluse korral arvesse kõiki tootja esitatud andmeid või katsetulemusi, mida tüübikinnitusasutus võib arvestada tehnilise teenistuse tehtud tüübikinnituskatse tulemuste kehtivaks tunnistamisel. |
| --- | --- |

4.1.2.

Kui kontrollitakse sõiduki vastavust käesoleva eeskirja nõuetele, võetakse kahtluse korral arvesse kõiki tootja esitatud andmeid või katsetulemusi, mida tüübikinnitusasutus võib arvestada tehnilise teenistuse tehtud tüübikinnituskatse tulemuste kehtivaks tunnistamisel.

| 4.2. | Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja praeguse versiooni puhul 01) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevas eeskirjas viimati tehtud peamiste tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele sõidukitüübile. |
| --- | --- |

4.2.

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja praeguse versiooni puhul 01) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevas eeskirjas viimati tehtud peamiste tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.

| 4.3. | Teade sõidukitüübile käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse andmise või andmata jätmise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil ning tüübikinnituse taotleja esitatud fotode ja/või skeemide ja joonistena formaadis, mis ei ole suurem kui A4 (210 × 297 mm) või mis on kokku voldituna selles formaadis ja vastavas mõõtkavas. |
| --- | --- |

4.3.

Teade sõidukitüübile käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse andmise või andmata jätmise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil ning tüübikinnituse taotleja esitatud fotode ja/või skeemide ja joonistena formaadis, mis ei ole suurem kui A4 (210 × 297 mm) või mis on kokku voldituna selles formaadis ja vastavas mõõtkavas.

| 4.4. | Igale sõidukile, mis vastab käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüübile, kinnitatakse tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:






  4.4.1. | ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2); |
| --- | --- | --- |

4.4.

Igale sõidukile, mis vastab käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüübile, kinnitatakse tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:

4.4.1.

ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2);

2

| 4.4.2. | punktis 4.4.1 kirjeldatud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnituse number. |
| --- | --- |

4.4.2.

punktis 4.4.1 kirjeldatud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnituse number.

| 4.5. | Kui sõiduk vastab sõidukitüübile, mis on käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis saanud tüübikinnituse ühe või mitme asjaomasele kokkuleppele lisatud muu eeskirja alusel, ei ole punktis 4.4.1 sätestatud tähist vaja korrata; sel juhul paigutatakse kõikide käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis tüübikinnituse andmise aluseks olnud eeskirjade numbrid, tüübikinnitusnumbrid ning lisatähised tulpadena punktis 4.4.1 sätestatud tähisest paremale. |
| --- | --- |

4.5.

Kui sõiduk vastab sõidukitüübile, mis on käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis saanud tüübikinnituse ühe või mitme asjaomasele kokkuleppele lisatud muu eeskirja alusel, ei ole punktis 4.4.1 sätestatud tähist vaja korrata; sel juhul paigutatakse kõikide käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis tüübikinnituse andmise aluseks olnud eeskirjade numbrid, tüübikinnitusnumbrid ning lisatähised tulpadena punktis 4.4.1 sätestatud tähisest paremale.

| 4.6. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

4.6.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

| 4.7. | Tüübikinnitusmärk paigutatakse tootja kinnitatud sõiduki andmeplaadile või selle lähedusse. |
| --- | --- |

4.7.

Tüübikinnitusmärk paigutatakse tootja kinnitatud sõiduki andmeplaadile või selle lähedusse.

| 4.8. | Näited tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas. |
| --- | --- |

4.8.

Näited tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

5.   TEHNILINE KIRJELDUS

5.1.   Üldnõuded

| 5.1.1. | Iga istme H-punkt määratakse 6. lisas kirjeldatud korras. |
| --- | --- |

5.1.1.

Iga istme H-punkt määratakse 6. lisas kirjeldatud korras.

| 5.1.2. | Kui esiistmete kaitsesüsteemi kuuluvad turvavööd, peavad turvavööde osad vastama eeskirja nr 16 nõuetele. |
| --- | --- |

5.1.2.

Kui esiistmete kaitsesüsteemi kuuluvad turvavööd, peavad turvavööde osad vastama eeskirja nr 16 nõuetele.

| 5.1.3. | Istekohad, kuhu paigaldatakse mannekeen ja mille kaitsesüsteemi juurde kuuluvad turvavööd, on varustatud kinnituspunktidega, mis vastavad eeskirjale nr 14. |
| --- | --- |

5.1.3.

Istekohad, kuhu paigaldatakse mannekeen ja mille kaitsesüsteemi juurde kuuluvad turvavööd, on varustatud kinnituspunktidega, mis vastavad eeskirjale nr 14.

5.2.   Turvasüsteemi katse tehniline kirjeldus (kokkupõrkekatse täislaiuses jäiga tõkkega)

Sõidukit katsetatakse ja tüübikinnitus antakse vastavalt 3. lisas kirjeldatud meetodile.

Katse jaoks valitakse sõiduk, mida kokkuleppel tehnilise teenistusega loetakse punktis 5.2.1 nimetatud vigastuskriteeriumide seisukohast halvimate tagajärgedega sõidukiks.

Sõidukiga 3. lisas kirjeldatud meetodi kohaselt tehtud katse loetakse rahuldavaks, kui kõik punktides 5.2.1–5.2.6 sätestatud tingimused on samaaegselt täidetud.

Lisaks sellele peavad elektrilise jõuülekandesüsteemiga varustatud autod vastama punkti 5.2.8 nõuetele. Selleks võib tootja taotlusel teha eraldi kokkupõrkekatse pärast seda, kui tehniline teenistus on selle valideerinud, tingimusel et elektrilised komponendid ei mõjuta sõidukitüübi puhul sõidukis viibijate kaitset, mille kriteeriumid on kindlaks määratud käesoleva eeskirja punktides 5.2.1–5.2.5. Sellisel juhul kontrollitakse punkti 5.2.8 nõuete täitmist käesoleva eeskirja 3. lisas sätestatud meetodite kohaselt, välja arvatud 3. lisa punktid 2, 5 ja 6.

Juhiistmele paigaldatakse Hybrid III 50-protsentiili (vt 3. lisa joonealust märkust 1) tehnilisele kirjeldusele vastav mannekeen, mille hüppeliiges moodustab 45° nurga ning mis on tehnilise kirjelduse kohaselt reguleeritud.

Sõitjaistmele paigaldatakse Hybrid III 5-protsentiili (vt 3. lisa joonealust märkust 1) tehnilisele kirjeldusele vastav mannekeen, mille hüppeliiges moodustab 45° nurga ning mis on tehnilise kirjelduse kohaselt reguleeritud.

5.2.1.   4. lisas kirjeldatud ja 8. lisa kohaselt mõõdetud jõudluskriteeriumid välimistele esiistmetele asetatud mannekeenidel peavad vastama järgmistele tingimustele.

| 5.2.1.1. | Hybrid III 50-protsentiili meesmannekeeni toimivusnõuded






  5.2.1.1.1. | Pea jõudluskriteerium (HPC) ei tohi olla suurem kui 1 000 ning sellest tulenev pea kiirendus ei tohi olla üle 80 g rohkem kui 3 ms jooksul; viimati nimetatud väärtus arvutatakse kumulatiivselt, pea tagasipõrkelist liikumist arvesse võtmata. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.1.

Hybrid III 50-protsentiili meesmannekeeni toimivusnõuded

5.2.1.1.1.

Pea jõudluskriteerium (HPC) ei tohi olla suurem kui 1 000 ning sellest tulenev pea kiirendus ei tohi olla üle 80 g rohkem kui 3 ms jooksul; viimati nimetatud väärtus arvutatakse kumulatiivselt, pea tagasipõrkelist liikumist arvesse võtmata.

| 5.2.1.1.2. | Kaelavigastuste kriteeriumid ei tohi ületada järgmisi väärtusi:






  a) | kaela telgtõmbejõud ei tohi olla suurem kui 3,3 kN; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.1.2.

Kaelavigastuste kriteeriumid ei tohi ületada järgmisi väärtusi:

a)

kaela telgtõmbejõud ei tohi olla suurem kui 3,3 kN;

| b) | pea/kaela ühenduskohale avalduvad ette/taha suunatud nihkejõud ei tohi olla suuremad kui 3,1 kN; |
| --- | --- |

b)

pea/kaela ühenduskohale avalduvad ette/taha suunatud nihkejõud ei tohi olla suuremad kui 3,1 kN;

| c) | kaela paindemoment y-telje ümber ei tohi olla suurem kui 57 Nm. |
| --- | --- |

c)

kaela paindemoment y-telje ümber ei tohi olla suurem kui 57 Nm.

| 5.2.1.1.3. | Rindkere survekriteerium (ThCC) ei tohi ületada 42 mm. |
| --- | --- |

5.2.1.1.3.

Rindkere survekriteerium (ThCC) ei tohi ületada 42 mm.

| 5.2.1.1.4. | Rindkere viskoossuskriteerium (V * C) ei tohi olla suurem kui 1,0 m/s. |
| --- | --- |

5.2.1.1.4.

Rindkere viskoossuskriteerium (V * C) ei tohi olla suurem kui 1,0 m/s.

| 5.2.1.1.5. | Reieluule avalduva survejõu kriteerium (FFC) ei tohi olla suurem kui 9,07 kN. |
| --- | --- |

5.2.1.1.5.

Reieluule avalduva survejõu kriteerium (FFC) ei tohi olla suurem kui 9,07 kN.

| 5.2.1.2. | Hybrid III 5-protsentiili naismannekeeni toimivusnõuded






  5.2.1.2.1. | Pea jõudluskriteerium (HPC) ei tohi olla suurem kui 1 000 ning sellest tulenev pea kiirendus ei tohi olla üle 80 g rohkem kui 3 ms jooksul; viimati nimetatud väärtus arvutatakse kumulatiivselt, pea tagasipõrkelist liikumist arvesse võtmata. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.2.

Hybrid III 5-protsentiili naismannekeeni toimivusnõuded

5.2.1.2.1.

Pea jõudluskriteerium (HPC) ei tohi olla suurem kui 1 000 ning sellest tulenev pea kiirendus ei tohi olla üle 80 g rohkem kui 3 ms jooksul; viimati nimetatud väärtus arvutatakse kumulatiivselt, pea tagasipõrkelist liikumist arvesse võtmata.

| 5.2.1.2.2. | Kaelavigastuste kriteeriumid ei tohi ületada järgmisi väärtusi:






  a) | kaela telgtõmbejõud ei tohi olla suurem kui 2,9 kN; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.2.2.

Kaelavigastuste kriteeriumid ei tohi ületada järgmisi väärtusi:

a)

kaela telgtõmbejõud ei tohi olla suurem kui 2,9 kN;

| b) | pea/kaela ühenduskohale avalduvad ette/taha suunatud nihkejõud ei tohi olla suuremad kui 2,7 kN; |
| --- | --- |

b)

pea/kaela ühenduskohale avalduvad ette/taha suunatud nihkejõud ei tohi olla suuremad kui 2,7 kN;

| c) | kaela paindemoment y-telje ümber ei tohi olla suurem kui 57 Nm. |
| --- | --- |

c)

kaela paindemoment y-telje ümber ei tohi olla suurem kui 57 Nm.

| 5.2.1.2.3. | Rindkere survekriteerium (ThCC) ei tohi ületada 34 mm (3). |
| --- | --- |

5.2.1.2.3.

Rindkere survekriteerium (ThCC) ei tohi ületada 34 mm (3).

3

| 5.2.1.2.4. | Rindkere viskoossuskriteerium (V * C) ei tohi olla suurem kui 1,0 m/s. |
| --- | --- |

5.2.1.2.4.

Rindkere viskoossuskriteerium (V * C) ei tohi olla suurem kui 1,0 m/s.

| 5.2.1.2.5. | Reieluule avalduva survejõu kriteerium (FFC) ei tohi olla suurem kui 7 kN. |
| --- | --- |

5.2.1.2.5.

Reieluule avalduva survejõu kriteerium (FFC) ei tohi olla suurem kui 7 kN.

5.2.2.   Rooli nihe

| 5.2.2.1. | Katse järel ei tohi rooli nihe, mõõdetuna roolirummu keskmes, olla üle 80 mm vertikaalsuunas üles ega üle 100 mm horisontaalsuunas tahapoole. |
| --- | --- |

5.2.2.1.

Katse järel ei tohi rooli nihe, mõõdetuna roolirummu keskmes, olla üle 80 mm vertikaalsuunas üles ega üle 100 mm horisontaalsuunas tahapoole.

| 5.2.2.2. | Sõidukid, mis vastavad eeskirja nr 12 või nr 94 nõuetele rooli nihke kohta, loetakse vastavaks punkti 5.2.2.1 sätetele. |
| --- | --- |

5.2.2.2.

Sõidukid, mis vastavad eeskirja nr 12 või nr 94 nõuetele rooli nihke kohta, loetakse vastavaks punkti 5.2.2.1 sätetele.

5.2.3.   Katse ajal ei tohi ükski uks avaneda.

| 5.2.3.1. | Kui ustele on lisavarustusena ja/või juhi poolt väljalülitatavana paigaldatud automaatlukustuse süsteemid, tuleb selle nõude täitmist kontrollida ühega kahest alljärgnevast katsemenetlusest tootja valikul.






  5.2.3.1.1. | Kui katse tehakse 3. lisa punkti 1.4.3.5.2.1 kohaselt, esitab tootja lisaks tehnilist teenistust rahuldavad tõendid (nt tootja ettevõttesisesed andmed) selle kohta, et kui süsteem puudub või on välja lülitatud, ei avane kokkupõrke korral ükski uks. |
| --- | --- | --- |

5.2.3.1.

Kui ustele on lisavarustusena ja/või juhi poolt väljalülitatavana paigaldatud automaatlukustuse süsteemid, tuleb selle nõude täitmist kontrollida ühega kahest alljärgnevast katsemenetlusest tootja valikul.

5.2.3.1.1.

Kui katse tehakse 3. lisa punkti 1.4.3.5.2.1 kohaselt, esitab tootja lisaks tehnilist teenistust rahuldavad tõendid (nt tootja ettevõttesisesed andmed) selle kohta, et kui süsteem puudub või on välja lülitatud, ei avane kokkupõrke korral ükski uks.

| 5.2.3.1.2. | Katse tehakse 3. lisa punkti 1.4.3.5.2.2 kohaselt. |
| --- | --- |

5.2.3.1.2.

Katse tehakse 3. lisa punkti 1.4.3.5.2.2 kohaselt.

5.2.4.   Kokkupõrke järel peavad külguksed olema lukustamata.

| 5.2.4.1. | Uste automaatlukustuse süsteemiga varustatud sõidukitel peavad uksed lukustuma enne kokkupõrkehetke ning lukust lahti minema pärast kokkupõrget. |
| --- | --- |

5.2.4.1.

Uste automaatlukustuse süsteemiga varustatud sõidukitel peavad uksed lukustuma enne kokkupõrkehetke ning lukust lahti minema pärast kokkupõrget.

| 5.2.4.2. | Sõidukite puhul, mille ustele on lisavarustusena ja/või juhi poolt väljalülitatavana paigaldatud automaatlukustuse süsteemid, tuleb selle nõude täitmist kontrollida ühega kahest alljärgnevast katsemenetlusest tootja valikul.






  5.2.4.2.1. | Kui katse tehakse 3. lisa punkti 1.4.3.5.2.1 kohaselt, esitab tootja lisaks tehnilist teenistust rahuldavad tõendid (nt tootja ettevõttesisesed andmed) selle kohta, et kui süsteem puudub või on välja lülitatud, ei lukustu külguksed kokkupõrke korral. |
| --- | --- | --- |

5.2.4.2.

Sõidukite puhul, mille ustele on lisavarustusena ja/või juhi poolt väljalülitatavana paigaldatud automaatlukustuse süsteemid, tuleb selle nõude täitmist kontrollida ühega kahest alljärgnevast katsemenetlusest tootja valikul.

5.2.4.2.1.

Kui katse tehakse 3. lisa punkti 1.4.3.5.2.1 kohaselt, esitab tootja lisaks tehnilist teenistust rahuldavad tõendid (nt tootja ettevõttesisesed andmed) selle kohta, et kui süsteem puudub või on välja lülitatud, ei lukustu külguksed kokkupõrke korral.

| 5.2.4.2.2. | Katse tehakse 3. lisa punkti 1.4.3.5.2.2 kohaselt. |
| --- | --- |

5.2.4.2.2.

Katse tehakse 3. lisa punkti 1.4.3.5.2.2 kohaselt.

5.2.5.   Pärast kokkupõrget peab olema võimalik abivahenditeta (välja arvatud mannekeeni toestamiseks vajalikud vahendid):

| 5.2.5.1. | avada vähemalt üks uks (kui see on olemas) istmerea kohta, ning kui selline uks puudub, liigutada istmeid või kallutada istmete seljatugesid vajalikul määral, et oleks võimalik kõik sõidukis viibijad sealt välja saada; see kehtib siiski ainult jäiga katusega sõidukite puhul; |
| --- | --- |

5.2.5.1.

avada vähemalt üks uks (kui see on olemas) istmerea kohta, ning kui selline uks puudub, liigutada istmeid või kallutada istmete seljatugesid vajalikul määral, et oleks võimalik kõik sõidukis viibijad sealt välja saada; see kehtib siiski ainult jäiga katusega sõidukite puhul;

| 5.2.5.2. | vabastada mannekeenid turvasüsteemidest, mille lukud, juhul kui nad on lukus, peab saama avada juhtseadise keskmele mõjuva maksimaalse jõuga 60 N; |
| --- | --- |

5.2.5.2.

vabastada mannekeenid turvasüsteemidest, mille lukud, juhul kui nad on lukus, peab saama avada juhtseadise keskmele mõjuva maksimaalse jõuga 60 N;

| 5.2.5.3. | eemaldada mannekeenid sõidukist istmete asendit muutmata. |
| --- | --- |

5.2.5.3.

eemaldada mannekeenid sõidukist istmete asendit muutmata.

5.2.6.   Vedelkütusega käitatavate sõidukite puhul on kokkupõrke korral lubatud ainult väga vähene vedeliku leke kütuse etteandesüsteemist.

5.2.7.   Kui pärast kokkupõrget lekib kütuse etteandesüsteemist püsivalt vedelikku, siis ei tohi lekke intensiivsus ületada 30 g/min; kui kütuse etteandesüsteemi vedelik seguneb teiste süsteemide vedelikega ning neid ei ole võimalik kergesti eristada ega identifitseerida, võetakse püsilekke hindamisel arvesse kõiki vedelikke.

5.2.8.   Käesoleva eeskirja 9. lisas kindlaks määratud korra kohaselt tehtud katse tulemusena peavad kõrgepingel töötav elektriline jõuülekandesüsteem ja kõrgepingel töötavad osad ja süsteemid, mis on elektrilise jõuülekande kõrgepingesiiniga galvaaniliselt ühendatud, vastama järgmistele nõuetele.

5.2.8.1.   Kaitse elektrilöögi vastu

Pärast kokkupõrget peab olema täidetud vähemalt üks punktides 5.2.8.1.1.–5.2.8.1.4.2. esitatud neljast kriteeriumist.

Kui sõidukil on automaatse lahtiühendamise funktsioon või seade, mis eraldab elektrilise jõuülekandesüsteemi sõidu ajal galvaaniliselt osadeks, kohaldatakse pärast lahtiühendamise funktsiooni aktiveerimist lahtiühendatud ahela või iga eraldatud ahela suhtes eraldi vähemalt ühte järgmistest kriteeriumidest.

Punktis 5.2.8.1.4 sätestatud kriteeriumi ei kohaldata, kui rohkem kui üks kõrgepingesiini osa potentsiaal ei ole kaitseastme IPXXB nõuete kohaselt kaitstud.

Kui katse tehakse nii, et kõrgepingesüsteemi osa(d) ei ole pingestatud, tõendatakse asjaomas(t)e osa(de) kaitse elektrilöögi vastu kas punkti 5.2.8.1.3 või punkti 5.2.8.1.4 kohaselt.

Laetavat energiasalvestussüsteemi laadiva ühendussüsteemi puhul, mis ei ole sõidu ajal pingestatud, peab olema täidetud vähemalt üks neljast punktides 5.2.8.1.1–5.2.8.1.4 kriteeriumist.

5.2.8.1.1.   Kõrgepinge puudumine

Kõrgepingesiinide pinge Vb, V1 ja V2 peab olema vahelduvvoolu korral 30 V või alla selle ning või alalisvoolu korral 60 V või alla selle, nagu on täpsustatud 9. lisa punktis 2.

b

1

2

5.2.8.1.2.   Vähene elektrienergia

Kõrgepingesiinide koguenergia (TE) peab olema väiksem kui 2,0 džauli mõõdetuna 9. lisa punktis 3 esitatud katsemenetluse valemi a kohaselt. Teise võimalusena võib koguenergia (TE) arvutada kõrgepingesiinis mõõdetud pinge Vb ja X-kondensaatori tootja määratud elektrimahtuvuse (Cx) alusel, kasutades 9. lisa punktis 3 esitatud valemit b.

b

x

Y-kondensaatorites salvestatud energia (TEy1, TEy2) peab samuti olema väiksem kui 2,0 džauli. Selle arvutamiseks mõõdetakse kõrgepingesiini ja elektrilise šassii pinged V1 and V2 ja Y-kondensaatori tootja määratud elektrimahtuvus, kasutades 9. lisa punktis 3 esitatud valemit c.

y1

y2

1

2

5.2.8.1.3.   Füüsiline kaitse

Kaitseks otsese kontakti eest kõrgpingestatud osadega on ette nähtud kaitseaste IPXXB.

Lisaks sellele peab kaitseks kaudse kontakti tagajärjel tekkida võiva elektrilöögi vastu kõikide elektrit juhtivate katmata osade ja elektrilise šassii vaheline takistus vähemalt 0,2 ampri suuruse voolutugevuse juures olema alla 0,1 oomi.

See nõue on täidetud, kui galvaaniline ühendus luuakse keevisliite abil.

5.2.8.1.4.   Isolatsioonitakistus

Punktides 5.2.8.1.4.1 ja 5.2.8.1.4.2 esitatud kriteeriumid peavad olema täidetud.

Mõõtmine tehakse 9. lisa punkti 5 kohaselt.

5.2.8.1.4.1.   Eraldatud alalisvoolu- ja vahelduvvoolusiinidest koosnev elektriline jõuülekanne

Kui vahelduvvoolul töötavad kõrgepingesiinid ja alalisvoolul töötavad kõrgepingesiinid on üksteisest galvaaniliselt isoleeritud, peab kõrgepingesiini ja elektrilise šassii vahelise isolatsioonitakistuse (Ri, nagu on sätestatud 9. lisa punktis 5) minimaalne väärtus alalisvoolul töötavate kõrgepingesiinide puhul olema 100 Ω tööpinge iga voldi kohta ja vahelduvvoolul töötavate kõrgepingesiinide puhul 500 Ω tööpinge iga voldi kohta.

5.2.8.1.4.2.   Kombineeritud alalisvoolu- ja vahelduvvoolusiinidest koosnev elektriline jõuülekanne

Kui vahelduvvoolul töötavad kõrgepingesiinid ja alalisvoolul töötavad kõrgepingesiinid on omavahel galvaaniliselt ühendatud, peab kõrgepingesiini ja elektrilise šassii vahelise isolatsioonitakistuse (Ri, nagu on sätestatud 9. lisa punktis 5) minimaalne väärtus olema 500 Ω tööpinge iga voldi kohta.

Kui kõikide vahelduvvoolul töötavate kõrgepingesiinide puhul on tagatud kaitseaste IPXXB või kui vahelduvpinge on kokkupõrke järel maksimaalselt 30 V, peab kõrgepingesiini ja elektrilise šassii vahelise isolatsioonitakistuse (Ri, nagu on sätestatud 9. lisa punktis 5) minimaalne väärtus olema 100 Ω tööpinge iga voldi kohta.

5.2.8.2.   Elektrolüüdi väljavool

30 minuti jooksul pärast kokkupõrget ei tohi laetavast energiasalvestussüsteemist (REESS) voolata sõitjateruumi elektrolüüti ning väljapoole sõitjateruumi võib laetavast energiasalvestussüsteemist voolata maksimaalselt 7 % elektrolüüti, v.a avatud tüüpi veoakude puhul. Avatud tüüpi veoakudest võib väljapoole sõitjateruumi voolata maksimaalselt 7 protsenti elektrolüüti, kusjuures kokku mitte rohkem kui 5,0 liitrit.

Tootja tõendab nõuetele vastavust 9. lisa punkti 6 kohaselt.

5.2.8.3.   Laetava energiasalvestussüsteemi paigalpüsimine

Sõitjateruumi sisemuses asuv laetav energiasalvestussüsteem peab jääma oma kohale ning süsteemi osad peavad jääma süsteemi piiridesse.

Laetava energiasalvestussüsteemi ükski osa, mis on elektriohutuse hindamiseks paigaldatud väljapoole sõitjateruumi, ei tohi kokkupõrkekatse ajal või pärast seda tungida sõitjateruumi.

Tootja tõendab nõuetele vastavust 9. lisa punkti 7 kohaselt.

6.   JUHISED TURVAPATJADEGA VARUSTATUD SÕIDUKITE KASUTAJATELE

| 6.1. | Kui sõiduk on varustatud turvapadjasüsteemiga juhi ja teiste sõitjate kaitsmiseks, tuleb alates 1. septembrist 2020 uute sõidukitüüpide puhul tõendada vastavust 08-seeria muudatustega muudetud ÜRO eeskirja nr 16 punktidele 8.1.8 ja 8.1.9. Enne nimetatud kuupäeva kohaldatakse varasemate muudatusseeriate asjakohaseid nõudeid. |
| --- | --- |

6.1.

Kui sõiduk on varustatud turvapadjasüsteemiga juhi ja teiste sõitjate kaitsmiseks, tuleb alates 1. septembrist 2020 uute sõidukitüüpide puhul tõendada vastavust 08-seeria muudatustega muudetud ÜRO eeskirja nr 16 punktidele 8.1.8 ja 8.1.9. Enne nimetatud kuupäeva kohaldatakse varasemate muudatusseeriate asjakohaseid nõudeid.

7.   SÕIDUKITÜÜBI TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE JA LAIENDAMINE

| 7.1. | Tüübikinnitusasutusele tuleb teatada igast muudatusest, mis mõjutab sõiduki ehitust, istmete arvu, salongi polsterdust või sisustust, sõiduki juhtseadiste või mehaaniliste osade asukohta ning mis võib mõjutada sõiduki esiosa energianeelamisvõimet. Sellisel juhul võib tüübikinnitusasutus:






  7.1.1. | pidada ebatõenäoliseks, et tehtud muudatused põhjustavad märgatavat ebasoovitavat mõju, ja leida, et sõiduk vastab igal juhul nõuetele või |
| --- | --- | --- |

7.1.

Tüübikinnitusasutusele tuleb teatada igast muudatusest, mis mõjutab sõiduki ehitust, istmete arvu, salongi polsterdust või sisustust, sõiduki juhtseadiste või mehaaniliste osade asukohta ning mis võib mõjutada sõiduki esiosa energianeelamisvõimet. Sellisel juhul võib tüübikinnitusasutus:

7.1.1.

pidada ebatõenäoliseks, et tehtud muudatused põhjustavad märgatavat ebasoovitavat mõju, ja leida, et sõiduk vastab igal juhul nõuetele või

| 7.1.2. | nõuda tüübikinnituskatseid tegevalt tehniliselt teenistuselt lisakatset, mis valitakse alljärgnevalt kirjeldatud katsete hulgast vastavalt muudatuste laadile. Kuna käesolev eeskiri on ette nähtud peamiselt sõiduki turvasüsteemi hindamiseks, võib teha täiendavaid lihtsustatud katseid 7. lisas kirjeldatud alternatiivsete katsemenetluste abil.






  7.1.2.1. | Kõikide selliste muudatuste puhul, mis mõjutavad sõiduki üldist ehitust ja/või suurendavad selle massi rohkem kui 8 % ning mis tüübikinnitusasutuse arvamuse kohaselt avaldavad märkimisväärset mõju katsete tulemustele, tuleb korrata 3. lisas kirjeldatud katset. |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

nõuda tüübikinnituskatseid tegevalt tehniliselt teenistuselt lisakatset, mis valitakse alljärgnevalt kirjeldatud katsete hulgast vastavalt muudatuste laadile. Kuna käesolev eeskiri on ette nähtud peamiselt sõiduki turvasüsteemi hindamiseks, võib teha täiendavaid lihtsustatud katseid 7. lisas kirjeldatud alternatiivsete katsemenetluste abil.

7.1.2.1.

Kõikide selliste muudatuste puhul, mis mõjutavad sõiduki üldist ehitust ja/või suurendavad selle massi rohkem kui 8 % ning mis tüübikinnitusasutuse arvamuse kohaselt avaldavad märkimisväärset mõju katsete tulemustele, tuleb korrata 3. lisas kirjeldatud katset.

| 7.1.2.2. | Juhul kui muudatused on seotud ainult sisustusega, kui mass ei suurene rohkem kui 8 % ja kui sõidukisse algselt paigaldatud esiistmete arv jääb samaks, tehakse järgmised katsed:






  7.1.2.2.1. | 7. lisas sätestatud lihtsustatud katse ja/või |
| --- | --- | --- |

7.1.2.2.

Juhul kui muudatused on seotud ainult sisustusega, kui mass ei suurene rohkem kui 8 % ja kui sõidukisse algselt paigaldatud esiistmete arv jääb samaks, tehakse järgmised katsed:

7.1.2.2.1.

7. lisas sätestatud lihtsustatud katse ja/või

| 7.1.2.2.2. | osaline katse, mille määrab kindlaks tehniline teenistus olenevalt tehtud muudatustest. |
| --- | --- |

7.1.2.2.2.

osaline katse, mille määrab kindlaks tehniline teenistus olenevalt tehtud muudatustest.

| 7.2. | Tüübikinnituse andmisest või andmata jätmisest koos muudatuste kirjeldusega teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 kindlaks määratud korras. |
| --- | --- |

7.2.

Tüübikinnituse andmisest või andmata jätmisest koos muudatuste kirjeldusega teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 kindlaks määratud korras.

| 7.3. | Tüübikinnitusasutus, kes annab välja tüübikinnituse laienduse, määrab sellisele laiendusele seerianumbri ning teatab sellest käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi. |
| --- | --- |

7.3.

Tüübikinnitusasutus, kes annab välja tüübikinnituse laienduse, määrab sellisele laiendusele seerianumbri ning teatab sellest käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

8.   TOOTMISE NÕUETELE VASTAVUS

Tootmise nõuetele vastavuse järelevalvemenetlus peab olema kooskõlas kokkuleppe (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.3) liitega 1 ja vastama järgmistele nõuetele.

| 8.1. | Iga käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduk peab vastama tüübikinnituse saanud sõidukitüübile nende omaduste osas, mis aitavad kaasa sõidukis viibijate kaitsmisele laupkokkupõrke korral. |
| --- | --- |

8.1.

Iga käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduk peab vastama tüübikinnituse saanud sõidukitüübile nende omaduste osas, mis aitavad kaasa sõidukis viibijate kaitsmisele laupkokkupõrke korral.

| 8.2. | Tüübikinnituse omanik tagab, et iga sõidukitüübi puhul tehakse vähemalt mõõtude võtmisega seotud katsed. |
| --- | --- |

8.2.

Tüübikinnituse omanik tagab, et iga sõidukitüübi puhul tehakse vähemalt mõõtude võtmisega seotud katsed.

| 8.3. | Tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses tootmise vastavuse kontrollimiseks kasutatavaid meetodeid. Need kontrollid toimuvad tavaliselt kord kahe aasta tagant. |
| --- | --- |

8.3.

Tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses tootmise vastavuse kontrollimiseks kasutatavaid meetodeid. Need kontrollid toimuvad tavaliselt kord kahe aasta tagant.

9.   KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 9.1. | Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 8.1 sätestatud nõue ei ole täidetud või kui valitud sõiduk või sõidukid ei ole edukalt läbinud punktis 8.2 ette nähtud kontrolle. |
| --- | --- |

9.1.

Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 8.1 sätestatud nõue ei ole täidetud või kui valitud sõiduk või sõidukid ei ole edukalt läbinud punktis 8.2 ette nähtud kontrolle.

| 9.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi. |
| --- | --- |

9.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

10.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud sõidukitüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Pärast sellekohase teatise saamist teatab kõnealune asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

11.   ÜLEMINEKUSÄTTED

| 11.1. | Alates käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest või selle tunnustamisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 01-seeria muudatustega. |
| --- | --- |

11.1.

Alates käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest või selle tunnustamisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 01-seeria muudatustega.

| 11.2. | Ka pärast 01-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised jätkata käesoleva eeskirja algversiooni kohaste tüübikinnituste andmist ega tohi keelduda selliste tüübikinnituste laiendamisest. |
| --- | --- |

11.2.

Ka pärast 01-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised jätkata käesoleva eeskirja algversiooni kohaste tüübikinnituste andmist ega tohi keelduda selliste tüübikinnituste laiendamisest.

| 11.3. | Alates 1. septembrist 2020 ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud tunnustama käesoleva eeskirja algversiooni kohaseid tüübikinnitusi, mis on esmakordselt välja antud pärast 1. septembrit 2020. |
| --- | --- |

11.3.

Alates 1. septembrist 2020 ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud tunnustama käesoleva eeskirja algversiooni kohaseid tüübikinnitusi, mis on esmakordselt välja antud pärast 1. septembrit 2020.

| 11.4. | Pärast 1. septembrit 2020 jätkavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised selliste käesoleva eeskirja algversiooni kohaste sõidukitüübi tüübikinnituste tunnustamist, mis on välja antud enne 1. septembrit 2020. |
| --- | --- |

11.4.

Pärast 1. septembrit 2020 jätkavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised selliste käesoleva eeskirja algversiooni kohaste sõidukitüübi tüübikinnituste tunnustamist, mis on välja antud enne 1. septembrit 2020.

12.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE NING TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised edastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laiendamise, andmata jätmise või tühistamise kohta.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3.) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6) 3. lisas, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

(3)  See piirnorm on tuletatud 65aastase 5-protsentiili naismannekeeni vigastuskriteeriumidest. See kriteerium peaks kehtima üksnes eesmise istmerea välimise sõitjaistme suhtes käesolevas eeskirjas sätestatud koormus- ja katsetingimustel. Selle kasutust tuleks laiendada üksnes pärast täiendavat arutelu ja läbivaatust.

3

---

1. LISA

TEATIS

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

| | |
| --- | --- |
| Välja andnud: | ametiasutuse nimi
  ......
  ...... |

Image 7

Välja andnud:

ametiasutuse nimi

......

......

| milles käsitletakse sõidukitüübi: (2) | tüübikinnituse andmist
  tüübikinnituse laiendamist
  tüübikinnituse andmata jätmist
  tüübikinnituse tühistamist
  tootmise lõpetamist |
| --- | --- |

milles käsitletakse sõidukitüübi: (2)

tüübikinnituse andmist

tüübikinnituse laiendamist

tüübikinnituse andmata jätmist

tüübikinnituse tühistamist

tootmise lõpetamist

seoses sõidukites viibijate kaitsmisega laupkokkupõrke korral vastavalt eeskirjale nr 137

| Tüübikinnituse nr:... | Laienduse nr:... |
| --- | --- |

Tüübikinnituse nr:...

Laienduse nr:...

1.   Mootorsõiduki kaubanimi või kaubamärk...

2.   Sõidukitüüp...

3.   Tootja nimi ja aadress...

4.   Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress... ...

5.   Sõidukitüübi ehituse, mõõtmete, kuju ja materjalide lühikirjeldus... ...

5.1.   Sõidukisse paigaldatud kaitsesüsteemi kirjeldus... ...

5.2.   Katseid mõjutada võivate sisustuselementide kirjeldus...

5.3.   Elektrilise jõuallika asukoht...

6.   Mootori asukoht: ees/taga/keskel (1)

7.   Vedu: esirattavedu/tagarattavedu (1)

8.   Katsetatava sõiduki mass:

Esitelg:...

Tagatelg:...

Kokku:...

9.   Sõiduki tüübikinnituse saamiseks esitamise kuupäev:...

10.   Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus:...

11.   Teenistuse väljastatud aruande kuupäev:...

12.   Teenistuse väljastatud aruande number:...

13.   Tüübikinnitus antud/andmata jäetud/laiendatud/tühistatud (1)

14.   Tüübikinnitusmärgi asukoht sõidukil:...

15.   Koht:...

16.   Kuupäev:...

17.   Allkiri:...

18.   Käesolevale teatisele on lisatud järgmised eespool esitatud tüübikinnitusnumbriga dokumendid...

(Fotod ja/või skeemid ja joonised, mis võimaldavad tüübikinnitusega hõlmatud sõidukitüüpi/-tüüpe ja võimalikke variante hõlpsalt kindlaks teha)

| (1) | Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätted tüübikinnituse kohta). |
| --- | --- |

(1)

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUS

NÄIDIS A

(vt käesoleva eeskirja punkt 4.4)

Image 8

Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Prantsusmaal (E2) eeskirja nr 137 alusel tüübikinnitusnumbri 011424 all seoses sõidukis viibijate kaitsmisega laupkokkupõrke korral. Tüübikinnitusnumber näitab, et tüübikinnitus on antud vastavalt 01-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 137 nõuetele.

NÄIDIS B

(vt käesoleva eeskirja punkt 4.5)

Image 9

Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) eeskirjade nr 137 ja nr 11 alusel (1). Tüübikinnitusnumbrite kaks esimest numbrit näitavad, et eeskiri nr 137 hõlmas tüübikinnituste andmise kuupäevadel 01-seeria muudatusi ja eeskiri nr 11 hõlmas 02-seeria muudatusi.

---

(1)  Viimane number on esitatud üksnes näitena.

---

3. LISA

KATSEMENETLUS

Katse eesmärk on kindlaks teha, kas sõiduk vastab eeskirja punktis 5.2 sätestatud nõuetele.

1.   SÕIDUKI PAIGALDAMINE JA ETTEVALMISTAMINE

1.1.   Katsetusala

Katsetusala peab olema piisavalt suur, et sellele mahuks kiirendusrada, tõke ja katseks vajalikud tehnilised paigaldised. Raja viimane osa peab vähemalt viie meetri ulatuses enne tõket olema horisontaalne, tasane ja sile.

1.2.   Tõke

Tõke on raudbetoonplokk, mis on eest vähemalt 3 m lai ja vähemalt 1,5 m kõrge. Tõke peab olema nii paks, et selle mass oleks vähemalt 70 tonni. Esikülg peab olema tasane, vertikaalne ja kiirendusraja teljega risti. See peab olema kaetud heas seisukorras 20 ± 2 mm paksuste vineertahvlitega. Vineertahvlite ja tõkke vahele võib paigutada vähemalt 25 mm paksuse terasplaadi. Samuti võib kasutada teistsuguste omadustega tõket, tingimusel, et kokkupõrkepind on suurem kui katsetatava sõiduki laupkokkupõrke pind, ning tingimusel, et sellega saadakse samaväärsed tulemused.

1.3.   Tõkke paigutus

1.3.1.   Sõiduki joondamine tõkke suhtes

Sõiduk peab jõudma takistuseni kokkupõrkeseinaga risti; sõiduki esiserva vertikaalse keskjoone ja kokkupõrkeseina vertikaalse keskjoone vaheline maksimaalne lubatud põikihälve on 30 cm.

1.4.   Sõiduki seisukord

1.4.1.   Üldine tehniline kirjeldus

Katsesõiduk peab olema seeriatoodangut esindav, sisaldama kogu standardvarustust ja olema normaalses töökorras. Mõned osad võib asendada samaväärsete massidega, kui on kindel, et asendamine ei mõjuta märgatavalt punkti 6 kohaseid mõõtmistulemusi.

Tootja ja tehnilise teenistuse kokkuleppel võib muuta toitesüsteemi, et mootori või elektrienergia muundamise süsteemi käitamiseks oleks vajalik kogus kütust.

1.4.2.   Sõiduki mass

| 1.4.2.1. | Katses peab katsetatava sõiduki mass vastama tühimassile. |
| --- | --- |

1.4.2.1.

| 1.4.2.2. | Kütusepaak täidetakse veega, mille mass moodustab 90 ± 1 % tootja poolt kindlaksmääratud kütusepaagi täismassist.
  See nõue ei kehti vesinikkütuse paakide kohta. |
| --- | --- |

1.4.2.2.

See nõue ei kehti vesinikkütuse paakide kohta.

| 1.4.2.3. | Muud süsteemid (piduri-, jahutussüsteem jne) võivad olla tühjad; sellisel juhul peab vedelike mass olema korvatud. |
| --- | --- |

1.4.2.3.

| 1.4.2.4. | Kui sõidukis olevate mõõteseadmete mass ületab lubatud 25 kg, võib seda korvata massi vähendamisega mujal, kus see ei avalda märkimisväärset mõju punkti 6 kohastele katsetulemustele. |
| --- | --- |

1.4.2.4.

| 1.4.2.5. | Mõõteseadmete mass ei tohi ühegi telje baaskoormust muuta üle 5 % ja ühegi muudatuse absoluutväärtus ei tohi ületada 20 kg. |
| --- | --- |

1.4.2.5.

| 1.4.2.6. | Punkti 1.4.2.1 sätete kohaselt saadud sõiduki mass märgitakse katsearuandesse. |
| --- | --- |

1.4.2.6.

1.4.3.   Sõitjateruumi kohandamine

1.4.3.1.   Rooli asend

Reguleeritav rool tuleb seada tootja poolt ettenähtud normaalasendisse, tootja konkreetsete soovituste puudumise korral aga reguleerimispiiride vahelisse keskasendisse. Ettepoole liikumise lõpus peab rool olema vaba, kusjuures selle kodarad peavad jääma asendisse, mis tootja ettekirjutuste kohaselt vastab otseliikumise suunale.

1.4.3.2.   Aknaklaasid

Liigutatavad aknaklaasid peavad olema suletud asendis. Mõõtmise eesmärgil võib need katse ajaks tootja nõusolekul ka alla lasta, tingimusel et reguleerimishoob on suletud asendis.

1.4.3.3.   Käigukangi asend

Käigukang peab olema neutraalasendis. Kui sõiduk liigub omaenda mootori jõul, määrab käigukangi asendi tootja.

1.4.3.4.   Pedaalid

Pedaalid peavad olema tavapärases seisuasendis. Reguleeritavad pedaalid asetatakse keskasendisse, kui tootja ei ole ette näinud muud asendit.

1.4.3.5.   Uksed

Uksed peavad olema suletud, kuid lukustamata.

| 1.4.3.5.1. | Uste automaatlukustuse süsteemiga varustatud sõidukitel peab süsteem sõiduki käivitamisel aktiveeruma, et uksed enne kokkupõrkehetke automaatselt lukustada. Tootja valikul lukustatakse uksed käsitsi enne sõiduki jõuallika käivitamist. |
| --- | --- |

1.4.3.5.1.

| 1.4.3.5.2. | Kui sõiduk on varustatud uste automaatlukustuse süsteemiga, mis on paigaldatud lisavarustusena ja/või juhi poolt väljalülitatavana, tuleb kasutada üht järgmistest menetlustest tootja valikul.






  1.4.3.5.2.1. | Süsteem peab sõiduki käivitamisel aktiveeruma, et uksed enne kokkupõrkehetke automaatselt lukustada. Tootja valikul lukustatakse uksed käsitsi enne sõiduki jõuallika käivitamist. |
| --- | --- | --- |

1.4.3.5.2.

1.4.3.5.2.1.

Süsteem peab sõiduki käivitamisel aktiveeruma, et uksed enne kokkupõrkehetke automaatselt lukustada. Tootja valikul lukustatakse uksed käsitsi enne sõiduki jõuallika käivitamist.

| 1.4.3.5.2.2. | Juhipoolsel küljel olevad uksed peavad olema enne kokkupõrget lukustamata ja uste automaatlukustuse süsteem peab nende uste puhul olema välja lülitatud. Kaassõitjapoolsel küljel olevate uste automaatlukustuse süsteem võib olla aktiveeritud, et need uksed enne kokkupõrkehetke automaatselt lukustada. Tootja valikul lukustatakse need uksed käsitsi enne sõiduki jõuallika käivitamist. Katse loetakse sooritatuks, kui lukustamata ja lukustatud uksed on omavahel ära vahetatud. |
| --- | --- |

1.4.3.5.2.2.

Juhipoolsel küljel olevad uksed peavad olema enne kokkupõrget lukustamata ja uste automaatlukustuse süsteem peab nende uste puhul olema välja lülitatud. Kaassõitjapoolsel küljel olevate uste automaatlukustuse süsteem võib olla aktiveeritud, et need uksed enne kokkupõrkehetke automaatselt lukustada. Tootja valikul lukustatakse need uksed käsitsi enne sõiduki jõuallika käivitamist. Katse loetakse sooritatuks, kui lukustamata ja lukustatud uksed on omavahel ära vahetatud.

1.4.3.6.   Katuseluuk

Kui sõidukil on katuseluuk või eemaldatav katus, peab see asetsema omal kohal ning olema suletud. Mõõtmise eesmärgil ning tootjaga kokkuleppel võib see olla avatud.

1.4.3.7.   Päikesesirm

Päikesesirmid peavad olema kokku pandud.

1.4.3.8.   Tahavaatepeegel

Sisemine tahavaatepeegel peab olema tavapärases kasutusasendis.

1.4.3.9.   Käetoed

Ees ja taga paiknevad reguleeritavad käetoed peavad olema alla lastud, v.a juhul, kui mannekeenide asend sõidukis seda takistab.

1.4.3.10.   Peatoed

Kõrguse suhtes reguleeritavad peatoed peavad olema tootja määratud sobivas asendis. Tootja konkreetse soovituse puudumise korral peavad peatoed olema 50-protsentiili meesmannekeeni puhul kõige ülemises asendis ja 5-protsentiili naismannekeeni puhul kõige alumises asendis.

1.4.3.11.   Istmed

1.4.3.11.1.   Juhiistme asend

Pikisuunas reguleeritavad istmed peavad olema asetatud nii, et H-punkt, mis on määratud 6. lisas sätestatud korra kohaselt, vastaks keskasendile või sellele kõige lähemal paiknevale lukustusasendile ning tootja poolt ettenähtud kõrgusele (kui istmed on kõrguse suhtes eraldi reguleeritavad). Pinkistme puhul on võrdluspunktiks juhiistme H-punkt.

1.4.3.11.2.   Eesmise sõitjaistme asend

Pikisuunas reguleeritavad istmed peavad olema asetatud nii, et nende H-punkt, mis on määratud 6. lisas sätestatud korra kohaselt, on:

| a) | tootja poolt sätestatud asendis, mis peab olema keskasendist eespool, või |
| --- | --- |

a)

tootja poolt sätestatud asendis, mis peab olema keskasendist eespool, või

| b) | tootja soovituste puudumisel võimalikult lähedal asendile, mis asub istme kõige eesmise asendi ja keskasendi vahepeal. |
| --- | --- |

b)

tootja soovituste puudumisel võimalikult lähedal asendile, mis asub istme kõige eesmise asendi ja keskasendi vahepeal.

Tugisüsteeme reguleeritakse vastavalt tootja ettekirjutustele. Tootja soovituste puudumisel peavad tugisüsteemide seaded (nt istmepadja pikkus ja kalle) olema kõige enam tagasitõmmatud või kõige alumises asendis.

1.4.3.11.3.   Esiistmete seljatugede asend

Reguleeritavad seljatoed tuleb panna asendisse, milles mannekeeni torso kalle vastab võimalikult täpselt tootja poolt tavakasutuses ettenähtud kaldele, või kui tootja konkreetne soovitus puudub, vertikaalasendist 25° tahapoole. 5-protsentiili naismannekeeni puhul võib seljatoe seada teistsuguse nurga alla, kui see on vajalik 5. lisa punkti 3.1 nõuete täitmiseks.

1.4.3.11.4.   Tagaistmed

Reguleeritavad tagaistmed või tagumised pinkistmed tuleb panna kõige tagumisse asendisse.

1.4.4.   Elektrilise jõuülekandesüsteemi reguleerimine

| 1.4.4.1. | Laetav energiasalvestussüsteem peab olema laetud määral, mis võimaldab jõuülekandesüsteemil töötada tootja soovituste kohaselt. |
| --- | --- |

1.4.4.1.

| 1.4.4.2. | Elektriline jõuülekandesüsteem pingestatakse algseid toiteallikaid (jõumasin, laetav energiasalvestussüsteem või elektrienergia muundamissüsteem) kasutades või neid kasutamata.






  1.4.4.2.1. | Tootja ja tehnilise teenistuse kokkuleppel võib katse teha nii, et kogu elektriline jõuülekandesüsteem või selle osad ei ole pingestatud, kui see ei avalda negatiivset mõju katse tulemustele. Elektrilise jõuülekandesüsteemi pingestamata osade puhul tõendatakse kaitset elektrilöögi eest kas füüsilise kaitse või isolatsioonitakistuse ja asjakohaste lisatõendite abil. |
| --- | --- | --- |

1.4.4.2.

1.4.4.2.1.

Tootja ja tehnilise teenistuse kokkuleppel võib katse teha nii, et kogu elektriline jõuülekandesüsteem või selle osad ei ole pingestatud, kui see ei avalda negatiivset mõju katse tulemustele. Elektrilise jõuülekandesüsteemi pingestamata osade puhul tõendatakse kaitset elektrilöögi eest kas füüsilise kaitse või isolatsioonitakistuse ja asjakohaste lisatõendite abil.

| 1.4.4.2.2. | Kui sõiduk on varustatud automaatse lahtiühendamise seadmega, võib tootja taotluse korral teha katse nii, et automaatse lahtiühendamise seade on aktiveeritud. Sellisel juhul tuleb tõendada, et automaatse lahtiühendamise seade oleks kokkupõrkekatse ajal toiminud. Kokkupõrke ajal ilmnenud tingimusi arvesse võttes hõlmab see automaatse aktiveerumise signaali ja galvaanilist eraldamist. |
| --- | --- |

1.4.4.2.2.

Kui sõiduk on varustatud automaatse lahtiühendamise seadmega, võib tootja taotluse korral teha katse nii, et automaatse lahtiühendamise seade on aktiveeritud. Sellisel juhul tuleb tõendada, et automaatse lahtiühendamise seade oleks kokkupõrkekatse ajal toiminud. Kokkupõrke ajal ilmnenud tingimusi arvesse võttes hõlmab see automaatse aktiveerumise signaali ja galvaanilist eraldamist.

2.   MANNEKEENID

2.1.   Esiistmed

| 2.1.1. | Hybrid III 50-protsentiili meesmannekeen, (1) mis on tehnilise kirjelduse kohaselt reguleeritud, paigaldatakse juhiistmele vastavalt 5. lisas esitatud tingimustele.
  Hybrid III 5-protsentiili naismannekeen, (1) mis on tehnilise kirjelduse kohaselt reguleeritud, paigaldatakse sõitjaistmele vastavalt 5. lisas esitatud tingimustele. |
| --- | --- |

2.1.1.

Hybrid III 5-protsentiili naismannekeen, (1) mis on tehnilise kirjelduse kohaselt reguleeritud, paigaldatakse sõitjaistmele vastavalt 5. lisas esitatud tingimustele.

| 2.1.2. | Katsesõidukis peavad olema tootja poolt ettenähtud turvasüsteemid. |
| --- | --- |

2.1.2.

3.   SÕIDUKI LIIKUMINE JA TRAJEKTOOR

| 3.1. | Sõiduk liigub kas omaenda mootori või muu käitusseadme abil. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kokkupõrke hetkel ei tohi ükski rooli- või käitusseadme lisaseade sõidukile mõju avaldada. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Sõiduki teekond peab vastama punktide 1.2 ja 1.3.1 nõuetele. |
| --- | --- |

3.3.

4.   KATSEKIIRUS

Sõiduki kiirus kokkupõrke hetkel peab olema 50 – 0/+ 1 km/h. Katse loetakse siiski rahuldavaks ka siis, kui katsetamisel oli kiirus kokkupõrke hetkel suurem ning sõiduk vastas nõuetele.

5.   MÕÕTMISED ESIISTMETELE PAIGALDATUD MANNEKEENIDEL

| 5.1. | Kõik jõudluskriteeriumide kontrollimiseks vajalikud mõõtmised tehakse 8. lisa tehnilisele kirjeldusele vastavate mõõtesüsteemide abil. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Erinevad parameetrid registreeritakse järgmise kanalisagedusklassi (CFC) sõltumatute andmekanalite kaudu.






  5.2.1. | Mannekeeni pea mõõtmised
  Raskuskeskmele suunatud kiirendus a arvutatakse kiirenduse triaksiaalsete komponentide põhjal, kusjuures CFC on 1 000. |
| --- | --- | --- |

5.2.

5.2.1.

Mannekeeni pea mõõtmised

Raskuskeskmele suunatud kiirendus a arvutatakse kiirenduse triaksiaalsete komponentide põhjal, kusjuures CFC on 1 000.

| 5.2.2. | Mõõtmised mannekeeni kaelal






  5.2.2.1. | Telgtõmbejõu ja ette/taha suunatud nihkejõu mõõtmisel kaela/pea ühenduskoha juures on CFC 1 000. |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

Mõõtmised mannekeeni kaelal

5.2.2.1.

Telgtõmbejõu ja ette/taha suunatud nihkejõu mõõtmisel kaela/pea ühenduskoha juures on CFC 1 000.

| 5.2.2.2. | Paindemomendi mõõtmisel ümber lateraalse telje kaela/pea ühenduskoha juures on CFC 600. |
| --- | --- |

5.2.2.2.

Paindemomendi mõõtmisel ümber lateraalse telje kaela/pea ühenduskoha juures on CFC 600.

| 5.2.3. | Mõõtmised mannekeeni rindkerel
  Rindkere läbipainde mõõtmisel rinnaku ja lülisamba vahel on CFC 180. |
| --- | --- |

5.2.3.

Mõõtmised mannekeeni rindkerel

Rindkere läbipainde mõõtmisel rinnaku ja lülisamba vahel on CFC 180.

| 5.2.4. | Mannekeeni reieluu mõõtmised






  5.2.4.1. | Telgsurvejõu mõõtmisel on CFC 600. |
| --- | --- | --- |

5.2.4.

Mannekeeni reieluu mõõtmised

5.2.4.1.

Telgsurvejõu mõõtmisel on CFC 600.

6.   MÕÕTMISED SÕIDUKIL

| 6.1. | 7. lisas kirjeldatud lihtsustatud katse tegemiseks määratakse konstruktsiooni aeglustuskõver B-piilari alumisele osale asetatud pikisuunaliste kiirendusmõõturite väärtuste põhjal 8. lisa nõuetele vastavate andmekanalite abil, kusjuures CFC on 180. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Kiiruskõver, mida kasutatakse 7. lisas kirjeldatud katsemenetluses, saadakse B-piilarile asetatud pikisuunalisest kiirendusmõõturist. |
| --- | --- |

6.2.

7.   SAMAVÄÄRSED KATSEMEETODID

| 7.1. | Tüübikinnitusasutuse äranägemisel võib lubada alternatiivsete katsete tegemist, kui nende samaväärsust saab tõendada. Tüübikinnitusdokumentidele lisatakse aruanne, milles kirjeldatakse kasutatud meetodit ja saadud tulemusi või esitatakse põhjus, miks katset ei tehtud. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Alternatiivse meetodi samaväärsuse peab tõendama tootja või tema esindaja, kes seda meetodit kasutada soovib. |
| --- | --- |

7.2.

---

(1)  UNECE passiivse ohutuse töörühm (GRSP) kavatseb koostada ühisresolutsioonile M.R.1 addendumi laupkokkupõrkekatse mannekeenide kohta. Hybrid III mannekeeni tehniline kirjeldus ja üksikasjalikud joonised, millel on esitatud 50-protsentiili meesmannekeeni ja 5-protsentiili naismannekeeni põhimõõtmed, ning reguleerimisnõuded selle katse jaoks on kuni addendumi kättesaadavaks tegemiseni antud hoiule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile ning nendega saab taotluse korral tutvuda Euroopa Majanduskomisjoni sekretariaadis aadressil Palais des Nations, Genf, Šveits.

---

4. LISA

TULEMUSLIKKUSE KRITEERIUMID

1.   PEA JÕUDLUSKRITEERIUM (HPC36)

| 1.1. | Pea jõudluskriteerium (HPC36) loetakse täidetuks, kui pea ei puutu katse ajal kokku ühegi sõidukiosaga. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kui pea puutub katse käigus kokku mõne sõidukiosaga, arvutatakse HPC 3. lisa punkti 5.2.1 kohaselt mõõdetud kiirenduse a põhjal järgmise valemi abil:





  kus:






  1.2.1. | a on 3. lisa punkti 5.2.1 kohaselt mõõdetud kiirendus, mõõdetuna raskuskiirenduse ühikutes g (1 g = 9,81 m/s2); |
| --- | --- | --- |

1.2.

Formula

kus:

1.2.1.

a on 3. lisa punkti 5.2.1 kohaselt mõõdetud kiirendus, mõõdetuna raskuskiirenduse ühikutes g (1 g = 9,81 m/s2);

| 1.2.2. | kui pea kokkupuute alguse saab nõuetekohaselt kindlaks määrata, siis väljendavad t1 ja t2 ajahetki sekundites, millega määratakse kindlaks ajavahemik pea kokkupuute alguse ja andmesalvestuse lõpu vahel, kui HPC väärtus on maksimaalne; |
| --- | --- |

1.2.2.

kui pea kokkupuute alguse saab nõuetekohaselt kindlaks määrata, siis väljendavad t1 ja t2 ajahetki sekundites, millega määratakse kindlaks ajavahemik pea kokkupuute alguse ja andmesalvestuse lõpu vahel, kui HPC väärtus on maksimaalne;

| 1.2.3. | kui pea kokkupuute algust ei saa kindlaks määrata, siis väljendavad t1 ja t2 ajahetki sekundites, millega määratakse kindlaks ajavahemik andmesalvestuse alguse ja lõpu vahel, mil HPC väärtus on maksimaalne; |
| --- | --- |

1.2.3.

kui pea kokkupuute algust ei saa kindlaks määrata, siis väljendavad t1 ja t2 ajahetki sekundites, millega määratakse kindlaks ajavahemik andmesalvestuse alguse ja lõpu vahel, mil HPC väärtus on maksimaalne;

| 1.2.4. | HPC väärtused, kui ajavahemik (t1 – t2) on suurem kui 36 ms, jäetakse maksimaalse väärtuse arvutamisel arvesse võtmata. |
| --- | --- |

1.2.4.

HPC väärtused, kui ajavahemik (t1 – t2) on suurem kui 36 ms, jäetakse maksimaalse väärtuse arvutamisel arvesse võtmata.

| 1.3. | Pea kiirenduse väärtus laupkokkupõrke ajal, mis kumulatiivselt ületab 3 ms, arvutatakse peale mõjuva kiirenduse põhjal, mis on mõõdetud 3. lisa punkti 5.2.1 kohaselt. |
| --- | --- |

1.3.

2.   KAELAVIGASTUSE KRITEERIUMID

| 2.1. | Kaelavigastuse kriteeriumid (väljendatud kN-des) määratakse kindlaks 3. lisa punkti 5.2.2 kohaselt mõõdetud telgtõmbejõu ja pea/kaela ühenduskohale avalduva ette/taha suunatud nihkejõu põhjal. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kaela paindemomendi kriteerium (väljendatud Nm-des) määratakse lateraaltelje ümber pea/kaela ühenduskohal 3. lisa punkti 5.2.2 kohaselt mõõdetud paindemomendi põhjal. |
| --- | --- |

2.2.

3.   RINDKERE SURVEKRITEERIUM (THCC) JA VISKOOSSUSKRITEERIUM (V * C)

| 3.1. | Rindkere survekriteerium määratakse rindkere deformatsiooni absoluutväärtuse põhjal, mida väljendatakse millimeetrites ja mõõdetakse 3. lisa punkti 5.2.3 kohaselt. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Viskoossuskriteerium (V * C) arvutatakse rinnakule mõjuva surve ja läbipaindekiiruse hetkväärtuste korrutisena, mõõdetuna käesoleva lisa punkti 6 ja 3. lisa punkti 5.2.3 kohaselt. |
| --- | --- |

3.2.

4.   REIELUULE SUUNATUD JÕU KRITEERIUM (FFC)

| 4.1. | See kriteerium määratakse mannekeeni mõlemale reieluule suunatud telgsurvejõu põhjal, mis mõõdetakse 3. lisa punkti 5.2.4 kohaselt ja mida väljendatakse kN-des. |
| --- | --- |

4.1.

5.   HYBRID III MANNEKEENI VISKOOSSUSKRITEERIUMIDE (V * C) ARVUTAMISE KORD

| 5.1. | Viskoossuskriteerium arvutatakse rinnakule avalduva surve ja läbipaindekiiruse hetkväärtuste korrutisena. Mõlemad tuletatakse rinnaku läbipainde mõõtmistulemusest. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Rinnaku läbipainde tulemust filtreeritakse üks kord CFC 180 juures. Ajahetkel t avalduv surve arvutatakse kõnealusest filtreeritud signaalist järgmiselt:
  C(t) = D(t)/konstant,
  kus Hybrid III 50-protsentiili mannekeeni puhul on meesmannekeeni konstant = 0,229
  ja Hybrid III 5-protsentiili mannekeeni puhul naismannekeeni konstant = 0,187
  Rinnaku läbipaindekiirus ajahetkel t arvutatakse filtreeritud läbipainde väärtusest järgmise valemi põhjal:





  kus D(t) on paine ajahetkel t (meetrites) ning ∂t on ajavahemik (sekundites) painde mõõtmiste vahel. ∂t maksimaalne väärtus on 1,25 × 10–4 sekundit. Arvutuskäik on esitatud järgmise skeemina: |
| --- | --- |

5.2.

C(t) = D(t)/konstant,

kus Hybrid III 50-protsentiili mannekeeni puhul on meesmannekeeni konstant = 0,229

ja Hybrid III 5-protsentiili mannekeeni puhul naismannekeeni konstant = 0,187

Rinnaku läbipaindekiirus ajahetkel t arvutatakse filtreeritud läbipainde väärtusest järgmise valemi põhjal:

Formula

kus D(t) on paine ajahetkel t (meetrites) ning ∂t on ajavahemik (sekundites) painde mõõtmiste vahel. ∂t maksimaalne väärtus on 1,25 × 10–4 sekundit. Arvutuskäik on esitatud järgmise skeemina:

Image 10

---

5. LISA

MANNEKEENIDE ASETUS JA PAIGALDAMINE NING TURVASÜSTEEMIDE REGULEERIMINE

1.   MANNEKEENIDE ASETUS

1.1.   Eraldi istmed

Mannekeeni sümmeetriatasapind peab langema ühte istme vertikaalse mediaantasapinnaga.

1.2.   Eesmine pinkiste

1.2.1.   Juht

Mannekeeni sümmeetriatasapind peab asuma vertikaaltasapinnal, mis läbib rooli keset ja on paralleelne sõiduki pikiteljelise kesktasapinnaga. Kui istekoha määrab pingi kuju, siis loetakse iste eraldi istmeks.

1.2.2.   Välimisel istmel asuv sõitja

Mannekeeni sümmeetriatasapind peab olema juhiistmel oleva mannekeeni sümmeetriatasapinnaga sõiduki pikiteljelise kesktasapinna suhtes sümmeetriline. Kui istekoha määrab pingi kuju, siis loetakse iste eraldi istmeks.

1.3.   Eessõitjate (v.a juhi) pinkiste

Mannekeeni sümmeetriatasapinnad peavad kokku langema tootja poolt kindlaks määratud istmete mediaantasapindadega.

2.   HYBRID III 50-PROTSENTIILI MEESMANNEKEENI PAIGALDAMINE JUHIISTMELE

2.1.   Pea

Peasse paigutatud ristine mõõteriistaalus seatakse horisontaalasendisse lubatud hälbega 2,5°. Mannekeeni peaasendi reguleerimisel sõidukites, mille istmete seljatoed on püstasendis ega ole reguleeritavad, toimitakse järgmiselt. Esmalt reguleeritakse H-punkti asend punktis 2.4.3.1 ettenähtud piirides ja seatakse mannekeeni peasse paigutatud ristine mõõteriistaalus horisontaalasendisse. Kui peasse paigutatud ristine mõõteriistaalus ei ole ikka veel horisontaalne, siis tuleb reguleerida mannekeeni vaagna nurka punktis 2.4.3.2 ettenähtud piirides. Kui peasse paigutatud ristine mõõteriistaalus ei ole ikka veel horisontaalne, siis tuleb reguleerida mannekeeni kaelatuge minimaalses ulatuses, millest piisab mõõteriistaaluse horisontaalasendi tagamiseks 2,5° piires.

2.2.   Käsivarred

| 2.2.1. | Juhi õlavarred peavad paiknema piki torsot nii, et nende keskjooned oleksid vertikaaltasapinnale võimalikult lähedal. |
| --- | --- |

2.2.1.

2.3.   Käed

| 2.3.1. | Juhiistmel asuva mannekeeni peopesad peavad kokku puutuma rooliratta välispinnaga selle horisontaalsel keskjoonel. Pöidlad peavad ulatuma üle rooliratta ning olema teibiga rooliratta külge kinnitatud nii, et kui jõud, mis on vähemalt 9 N, kuid mitte üle 22 N, lükkab mannekeeni kätt ülespoole, vabaneb teibitud käsi rooliratta küljest. |
| --- | --- |

2.3.1.

2.4.   Torso

2.4.1.   Pinkistmetega sõidukites peab juhiistmel asuva mannekeeni torso ülaosa toetuma seljatoele. Juhiistmel oleva mannekeeni sagitaalne kesktasapind peab olema vertikaalne ja paralleelne sõiduki pikikeskjoonega ning läbima rooliratta keskme.

2.4.2.   Üksikistmetega sõidukites peab juhiistmel asuva mannekeeni torso ülaosa toetuma seljatoele. Juhiistmel oleva mannekeeni sagitaalne kesktasapind peab olema vertikaalne ja kattuma vastava üksikistme pikikeskjoonega.

2.4.3.   Torso alaosa

2.4.3.1.   H-punkt

Juhiistmel oleva mannekeeni H-punkt peab lubatava hälbega 13 mm vertikaalselt ja 13 mm horisontaalselt kattuma punktiga, mis asub seadme 6. lisas kirjeldatud korra kohaselt määratud H-punktist 6 mm allpool, kuid seejuures tuleb H-punkti seadme sääre- ja reieosa pikkust reguleerida nii, et see oleks 417 ja 432 millimeetri asemel vastavalt 414 ja 401 millimeetrit.

2.4.3.2.   Vaagnanurk

Nurka mõõdetakse mannekeeni H-punkti mõõteavasse asetatud vaagnanurgamõõturiga (GM joonis 78051-532, millele on viidatud osas 572). Horisontaaltasapinna ja mõõturi 76,2 mm (3 tolli) pikkuse tasase pinna vahel mõõdetud nurk peab olema 22,5° ± 2,5°.

2.5.   Jalad

Juhiistmel oleva mannekeeni reied peavad toetuma istmepadjale, niivõrd kui seda võimaldab jalalabade asetus. Põlve välimise kinnituskahvli ringseibi pindade vaheline esialgne kaugus peab olema 270 mm ± 10 mm. Võimaluse piires peaksid juhiistmel oleva mannekeeni vasak jalg asetsema vertikaalsel pikiteljelisel tasapinnal. Võimaluse piirides peaks juhiistmel oleva mannekeeni parem jalg asetsema vertikaaltasapinnal. Jalalabade asendit on lubatud lõplikult korrigeerida vastavalt punktis 2.6 ette nähtud sõitjateruumi konfiguratsioonile.

2.6.   Jalalabad

| 2.6.1. | Juhiistmel oleva mannekeeni parem jalalaba peab toetuma vabastatud gaasipedaalile, kusjuures kanna tagaosa toetub põrandale pedaali tasapinnal. Kui jalalaba ei ole võimalik gaasipedaalile asetada, siis tuleb see asetada risti sääreluuga ning võimalikult kaugele piki pedaali keskjoont, kusjuures kanna tagaosa peab toetuma põrandale. Vasaku jala kand peab olema asetatud võimalikult kaugele ette ja toetuma põrandale. Vasaku jala tald peab võimalikult täielikult toetuma varvaslauale. Vasaku jala pikikeskjoon tuleb seada võimalikult paralleelseks sõiduki pikikeskjoonega. Jalatoega varustatud sõidukites peab tootja taotluse korral olema võimalik asetada vastak jalg jalatoele. Sellisel juhul määrab vasaku jalalaba asendi jalatugi. |
| --- | --- |

2.6.1.

2.7.   Paigaldatud mõõteriistad ei tohi kuidagi mõjutada mannekeeni liikumist kokkupõrke ajal.

2.8.   Mannekeenide ja mõõteriistade temperatuur tuleb enne katset stabiliseerida ja hoida võimaluste piires vahemikus 19 °C – 22,2 °C.

2.9.   Hybrid III 50-protsentiili mannekeeni riietus

| 2.9.1. | Mõõteriistadega varustatud mannekeen riietatakse lühikeste varrukate ja poolpikkade pükstega liibuvasse puuvillstretšist rõivastesse, mis on klassifikatsiooni FMVSS 208 jooniste 78051-292 ja 293 kohased või samaväärsed. |
| --- | --- |

2.9.1.

| 2.9.2. | Mannekeeni mõlemasse jalga kinnitatakse number 11XW king, mille suurus ning talla ja kontsa paksus vastavad USA sõjalise standardi MIL S 13192 versioonile P ning mis kaalub 0,57 ± 0,1 kg. |
| --- | --- |

2.9.2.

3.   HYBRID III 5-PROTSENTIILI NAISMANNEKEENI PAIGALDAMINE SÕITJAISTMELE

H-punkti pikisuunalist ja vertikaalset mõõdet kirjeldavad X50thM ja Z50thM ning H5-punkti pikisuunalist ja vertikaalset mõõdet kirjeldavad X5thF ja Z5thF. XSCL on horisontaalne vahemaa H-punkti ja istmepadja esiserva vahel (vt joonis 1). H5-punkti arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit. X5thF peaks alati jääma X50thM ette.

X5thF = X50thM, + (93 mm – 0,323 × XSCL)

Z5thF = Z50thM

Joonis 1

Image 11

3.1.   Pea

Peasse paigutatud ristine mõõteriistaalus seatakse horisontaalasendisse lubatud hälbega 2,5°. Mannekeeni peaasendi reguleerimisel sõidukites, mille istmete püstseljatoed ei ole reguleeritavad, toimitakse järgmiselt. Esmalt reguleeritakse H5-punkti asend punktis 3.4.3.1 ettenähtud piirides ja seatakse mannekeeni peasse paigutatud ristine mõõteriistaalus horisontaalasendisse. Kui peasse paigutatud ristine mõõteriistaalus ei ole ikka veel horisontaalne, siis tuleb reguleerida mannekeeni vaagna nurka punktis 3.4.3.2 ettenähtud piirides. Kui peasse paigutatud ristine mõõteriistaalus ei ole ikka veel horisontaalne, siis tuleb reguleerida mannekeeni kaelatuge minimaalses ulatuses, millest piisab mõõteriistaaluse horisontaalasendi tagamiseks 2,5° piires.

3.2.   Käsivarred

| 3.2.1. | Sõitja õlavarred peavad kokku puutuma seljatoega ning torso külgedega. |
| --- | --- |

3.2.1.

3.3.   Käed

| 3.3.1. | Sõitjaistmel asuva mannekeeni peopesad peavad olema reite väliskülgede vastas. Väike sõrm peab kokku puutuma istmepadjaga. |
| --- | --- |

3.3.1.

3.4.   Torso

3.4.1.   Pinkistmetega sõidukites peab sõitjaistmel asuva mannekeeni torso ülaosa toetuma seljatoele. Sõitjaistmel oleva mannekeeni sagitaalne kesktasapind peab olema vertikaalne ja paralleelne sõiduki pikikeskjoonega ning sõiduki pikikeskjoonest sama kaugel kui juhiistmel oleva mannekeeni sagitaalne kesktasapind.

3.4.2.   Üksikistmetega sõidukites peab sõitjaistmel asuva mannekeeni torso ülaosa toetuma seljatoele. Sõitjaistmel oleva mannekeeni sagitaalne kesktasapind peab olema vertikaalne ja kattuma vastava üksikistme pikikeskjoonega.

3.4.3.   Torso alaosa

3.4.3.1.   H5-punkt

Sõitjaistmel oleva mannekeeni H5-punkt peab lubatava horisontaalse hälbega 13 mm kattuma H5-punktiga, mis on kindlaks määratud 6. lisas ja punktis 3 kirjeldatud menetluse abil.

3.4.3.2.   Vaagnanurk

Nurka mõõdetakse mannekeeni H-punkti mõõteavasse asetatud vaagnanurgamõõturiga (GM joonis 78051-532, millele on viidatud osas 572). Horisontaaltasapinna ja mõõturi 76,2 mm (3 tolli) pikkuse tasase pinna vahel mõõdetud nurk peab olema 20° ± 2,5°.

3.5.   Jalad

Sõitjaistmel oleva mannekeeni reied peavad toetuma istmepadjale, niivõrd kui seda võimaldab jalalabade asetus. Põlve välimise kinnituskahvli ringseibi pindade vaheline esialgne kaugus peab olema 229 mm ± 5 mm, nagu on näidatud joonisel 2. Võimaluste piires peaks sõitjaistmel oleva mannekeeni mõlemad jalad asetsema vertikaalsel pikiteljelisel tasapinnal. Jalalabade asendit on lubatud lõplikult korrigeerida vastavalt punktis 3.6 ette nähtud sõitjateruumi konfiguratsioonile.

Joonis 2

Põlveliigese esialgne kaugus Hybrid III 5-protsentiili naismannekeeni puhul

Image 12

3.6.   Jalalabad

| 3.6.1. | Jalad paigutatakse istmepadja esiservast nii kaugele kui võimalik. Samal ajal peavad reied puutuma vastu istmepatja, nagu on näidatud joonisel a. Joonise b kohaselt langetatakse kumbagi jalga, kuni jalalaba puudutab põrandat. Jalalaba ja säär peavad olema teineteise suhtes täisnurga all ning reie kaldenurk peab püsima muutumatu. Kui kand on põranda vastas, pööratakse jalalaba nii, et päka kokkupuutepind põrandaga oleks võimalikult suur, nagu on näidatud joonisel c.
  Kui jalalaba ei ole võimalik vastu põrandat asetada, langetatakse seda, kuni säär puutub vastu istmepadja esiserva või kuni kand puutub vastu sõiduki konstruktsiooni. Jalalaba peab olema põrandaga võimalikult paralleelne, nagu on näidatud joonisel d.
  Kui paigutamist takistab sõiduki kere väljasopistus, pööratakse jalalaba sääreluu suhtes nii vähe kui võimalik. Takistuse püsimisel pööratakse reieluud, et takistust kõrvaldada või minimeerida. Jalalaba pööratakse sisse- või väljapoole, nii et põlvede vahekaugus jääks samaks.







  Joonis a | Joonis b |
| --- | --- | --- |
| Joonis c | Joonis d |

3.6.1.

Kui jalalaba ei ole võimalik vastu põrandat asetada, langetatakse seda, kuni säär puutub vastu istmepadja esiserva või kuni kand puutub vastu sõiduki konstruktsiooni. Jalalaba peab olema põrandaga võimalikult paralleelne, nagu on näidatud joonisel d.

Kui paigutamist takistab sõiduki kere väljasopistus, pööratakse jalalaba sääreluu suhtes nii vähe kui võimalik. Takistuse püsimisel pööratakse reieluud, et takistust kõrvaldada või minimeerida. Jalalaba pööratakse sisse- või väljapoole, nii et põlvede vahekaugus jääks samaks.

Joonis a

Image 13

Joonis b

Image 14

Joonis c

Image 15

Joonis d

Image 16

3.7.   Paigaldatud mõõteriistad ei tohi kuidagi mõjutada mannekeeni liikumist kokkupõrke ajal.

3.8.   Mannekeenide ja seadmete temperatuur tuleb enne katsetamist stabiliseerida ning hoida võimalikult täpselt vahemikus 19–22,2 °C.

3.9.   Hybrid III 5-protsentiili mannekeeni riietus

| 3.9.1. | Mõõteriistadega varustatud mannekeen riietatakse lühikeste varrukate ja poolpikkade pükstega liibuvasse puuvillstretšist rõivastesse, mis on klassifikatsiooni FMVSS 208 jooniste 78051-292 ja 293 kohased või samaväärsed. |
| --- | --- |

3.9.1.

| 3.9.2. | Mannekeeni mõlemasse jalga kinnitatakse number 7,5 W naisteking, mille suurus ning talla ja kontsa paksus vastavad USA sõjalise standardi MIL-S-21711E versioonile P ning mis kaalub 0,41 ± 0,09 kg. |
| --- | --- |

3.9.2.

4.   TURVASÜSTEEMI REGULEERIMINE

Mannekeeni jakk paigaldatakse sobivasse asendisse, milles kaela alumise toendi kinnituspoldi ava ja mannekeeni jaki tööava on kohakuti. Kui mannekeen on paigaldatud ettenähtud istekohale punktide 2.1–2.6 ja 3.1–3.6 asjakohaste nõuete kohaselt, asetatakse mannekeenile turvavöö, mis lukustatakse. Turvavöö vöörihm pingutatakse. Torso ülaosa kattev rihm tõmmatakse tõmburist välja ning lastakse tagasi joosta. Toimingut korratakse neli korda. Õlavöö peaks jääma asendisse, kus ta ei libise õlalt maha ega puutu kokku kaelaga. Turvavöö paigutatakse järgmiselt: turvavöö ei tohi varjata Hybrid III tehnilisele kirjeldusele vastava 50- protsentiili meesmannekeeni jaki välisküljel olevat ava. Hybrid III 5-protsentiili naismannekeeni turvavöö peab paiknema rindade vahel. Vöörihma mõjutatakse tõmbejõuga vahemikus 9–18 N. Kui turvavöösüsteem on varustatud tõmbepinget vähendava seadmega, siis tuleb torso ülaosa turvavöö nii lõdvaks lasta, nagu tootja on kasutajale ettenähtud käsiraamatus tavakasutuse puhul soovitanud. Turvavöösüsteemi puhul, mis ei ole varustatud tõmbepinget vähendava seadmega, tuleb vöörihma lõdval osal lasta tagasi tõmbuda tõmburi tagasitõmbejõu toimel. Kui turvavöö ja turvavöö kinnituskohad on paigutatud selliselt, et turvavöö ei asetse mannekeenil eespool kirjeldatud nõuete kohaselt, siis võib turvavööd käsitsi kohendada ja teibiga kinnitada.

---

6. LISA

MOOTORSÕIDUKITE ISTEKOHTADE H-PUNKTI JA TORSO TEGELIKU KALDENURGA KINDLAKSMÄÄRAMISE MENETLUS
   (1)

---

(1)  Menetlust on kirjeldatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 1. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6), www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1. LIIDE

Kolmemõõtmelise H-punkti seadme (3D H-seadme) kirjeldus
   (1)

---

(1)  Menetlust on kirjeldatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 1. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6), www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2. LIIDE

Kolmemõõtmeline taustsüsteem
   (1)

---

(1)  Menetlust on kirjeldatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 1. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6), www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

3. LIIDE

Istekohtade võrdlusandmed
   (1)

---

(1)  Menetlust on kirjeldatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 1. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6), www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp2ss9gen/wp29resolutions.html

---

7. LISA

KATSEMENETLUS KATSESÕIDUKIGA

1.   KATSE ETTEVALMISTAMINE JA KATSE KÄIK

1.1.   Katsesõiduk

Katsesõiduk peab olema ehitatud nii, et sellel ei esineks pärast katset jäävdeformatsiooni. Katsesõiduk peab olema kokkupõrke faasis juhitav nii, et kõrvalekalle ei oleks üle 5° vertikaaltasapinna suhtes ega üle 2° horisontaaltasapinna suhtes.

1.2.   Konstruktsiooni seisund

1.2.1.   Üldosa

Katsetatav konstruktsioon peab olema asjaomaste sõidukite seeriatoodangut esindav. Mõne osa võib asendada või eemaldada, kui on kindel, et selline asendamine või eemaldamine ei mõjuta katsetulemusi.

1.2.2.   Reguleerimine

Reguleerimine peab toimuma käesoleva eeskirja 3. lisa punktis 1.4.3 ette nähtud nõuete kohaselt, võttes arvesse punkti 1.2.1 nõudeid.

1.3.   Konstruktsiooni kinnitamine

| 1.3.1. | Konstruktsioon peab olema katsesõidukile kinnitatud nii tugevasti, et katse ajal ei esineks selle suhtelist nihkumist. |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | Konstruktsiooni katsesõidukile kinnitamise meetod ei tohi tugevdada istme kinnituspunkte või turvasüsteeme ega kutsuda esile konstruktsiooni tavatut deformeerumist. |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.3. | Kinnitusvahendina soovitatakse seadet, mille puhul konstruktsioon toetub ligikaudu rattatelje kohale asetatud tugedele, või võimaluse korral seadet, mille puhul konstruktsioon kinnitatakse katsesõidukile vedrustussüsteemi kinnituste abil. |
| --- | --- |

1.3.3.

| 1.3.4. | Sõiduki pikitelje ja katsesõiduki liikumissuuna vaheline nurk peab olema 0° ±2°. |
| --- | --- |

1.3.4.

1.4.   Mannekeenid

Mannekeenid ning nende paigutus peavad vastama 3. lisa punktis 2 esitatud tehnilisele kirjeldusele.

1.5.   Mõõteseadmed

1.5.1.   Konstruktsiooni aeglustus

Andurid, mis mõõdavad kokkupõrke ajal konstruktsiooni aeglustust, peavad olema asetatud paralleelselt katsesõiduki pikiteljega, nagu on ette nähtud 8. lisa tehnilises kirjelduses (CFC 180).

1.5.2.   Mannekeenidel tehtavad mõõtmised

Kõik loetletud kriteeriumide kontrollimiseks vajalikud mõõtmised on esitatud 3. lisa punktis 5.

1.6.   Konstruktsiooni aeglustuskõver

Konstruktsiooni aeglustuskõver kokkupõrkefaasis peab olema selline, et integreerimise teel saadud kõver, mis väljendab kiiruse muutumist aja suhtes, ei erine üheski punktis üle ± 1 m/s võrdluskõverast, mis väljendab sama sõiduki kiiruse muutumist ajas, nagu on määratletud käesoleva lisa liites. Võrdluskõvera nihkumist ajatelje suhtes võib kasutada konstruktsiooni kiiruse saamiseks koridoris.

1.7.   Asjaomase sõiduki võrdluskõver ΔV = f(t)

See võrdluskõver saadakse, integreerides asjaomase sõiduki aeglustuskõvera, mis on mõõdetud tõkkega laupkokkupõrke katses, nagu on ette nähtud käesoleva eeskirja 3. lisa punktis 6.

1.8.   Samaväärne meetod

Katsetamisel võib kasutada muud kui katsesõiduki aeglustamisel põhinevat meetodit, juhul kui see meetod vastab punktis 1.6 kirjeldatud kiiruse muutumise vahemiku nõuetele.

LIIDE

Ekvivalentsuskõver. Kõvera ΔV = f(t) lubatud hälve

Image 17

---

8. LISA

MÕÕTMISMEETODID MÕÕTMISKATSETES: MÕÕTESEADMED

1.   MÕISTED

1.1.   Andmekanal

Andmekanal hõlmab kõiki mõõteriistu alates andurist (või mitmest andurist, mille väljundsignaalid on teataval kindlal viisil kombineeritud) kuni võimalike analüüsimenetlusteni, mis võivad signaali sageduse või amplituudi andmeid muuta.

1.2.   Andur

Andur on andmekanali esimene seade, mida kasutatakse mõõdetava füüsikalise suuruse muundamisel teiseks suuruseks (näiteks pingeks), mida saab töödelda kanali ülejäänud elementides.

1.3.   Kanali amplituudiklass (CAC)

Sellega tähistatakse andmekanalit, mis vastab teatavatele käesolevas lisas sätestatud amplituudinäitajatele. CAC number vastab numbriliselt mõõtepiirkonna ülemisele piirile.

1.4.   Iseloomulikud sagedused FH, FL, FN

Need sagedused on esitatud käesoleva lisa joonisel 1.

1.5.   Kanali sagedusklass (CFC)

Kanali sagedusklassi tähistatakse numbriga, mis näitab, et kanali sageduskaja jääb käesoleva lisa joonisel 1 kindlaksmääratud piiridesse. See number ja sageduse FH väärtus hertsides on numbriliselt võrdsed.

1.6.   Tundlikkustegur

Sirgjoone tõus, mis on kõige lähem vähimruutude meetodil määratud kalibreerimisväärtustele kanali amplituudiklassi piires.

1.7.   Andmekanali kalibreerimistegur

Tundlikkustegurite keskväärtus hinnatuna logaritmilisel skaalal vahemikus

Formula

1.8.   Lineaarsusviga

Kalibreerimisväärtuse ja punktis 1.6 määratletud sirgelt loetava vastava väärtuse vaheline suurim erinevus protsentides kanali amplituudiklassi ülemisel piiril.

1.9.   Risttundlikkus

Väljundsignaali suhe sisendsignaalisse, kui andurisse sisenev signaal on risti mõõtmisteljega. Seda väljendatakse tundlikkuse protsendina mõõtmisteljel.

1.10.   Faasihilistus

Andmekanali faasihilistus on võrdne siinuselise signaali faasihilistusega (radiaanides), jagatuna kõnealuse signaali nurksagedusega (radiaani sekundis).

1.11.   Keskkond

Kõigi andmekanalit teataval ajahetkel mõjutavate välistingimuste kogusumma.

2.   TOIMIVUSNÕUDED

2.1.   Lineaarsusviga

Andmekanali lineaarsusvea absoluutväärtus mis tahes CFC sagedusel ei tohi olla üle 2,5 % CAC väärtusest kogu mõõtepiirkonna ulatuses.

2.2.   Amplituud olenevalt sagedusest

Andmekanali sageduskaja peab paiknema käesoleva lisa joonisel esitatud piirsageduskõverate sees. Null-dB-joon määratakse kalibreerimisteguriga.

2.3.   Faasihilistus

Tuleb määrata faasihilistus andmekanali sisend- ja väljundsignaali vahel ning selle kõikumine vahemikus 0,03 FH ja FH ei tohi olla üle 1/10 FH sekundi.

2.4.   Kestus

2.4.1.   Ajaline ulatus

Ajaline ulatus tuleb registreerida ning see peab olema vähemalt 1/100 s, täpsusega üks protsent.

2.4.2.   Suhteline ajanihe

Suhteline ajanihe kahe või mitme andmekanali signaali vahel olenemata nende sagedusklassist ei tohi olla üle 1 ms, välja arvatud faasinihkest tingitud ajanihe.

Kahe või mitme andmekanali signaalide kombineerimise korral peavad andmekanalid kuuluma samasse sagedusklassi ja nende suhteline ajanihe ei tohi olla üle 1/10 FH sekundi.

See nõue kehtib nii analoog- ja digitaalsignaalide kui ka sünkroniseerimisimpulsside suhtes.

2.5.   Anduri risttundlikkus

Anduri risttundlikkus peab olema igas suunas alla 5 protsendi.

2.6.   Kalibreerimine

2.6.1.   Üldosa

Andmekanal tuleb kalibreerida vähemalt kord aastas kasutusel olevatele standarditele vastavate etalonseadmete abil. Meetodite puhul, mida kasutatakse võrdlemisel etalonseadmetega, ei tohi mõõteviga olla üle 1 % kanali amplituudiklassist. Etalonseadmete kasutamine on piiratud sagedusalaga, millele need on kalibreeritud. Andmekanali alamsüsteeme võib hinnata eraldi ning kaalutud tulemuste põhjal arvutada välja andmekanali täpsuse koguväärtus. Näiteks saab ilma andurita kontrollida andmekanali võimendustegurit, kui seda mõjutada anduri väljundsignaali simuleeriva elektrilise signaaliga, mille amplituud on teada.

2.6.2.   Kalibreerimisel kasutatavate etalonseadmete täpsus

Etalonseadmete täpsus peab olema metroloogiateenistuse poolt dokumentaalselt tõendatud või kinnitatud.

2.6.2.1.   Staatiline kalibreerimine

2.6.2.1.1.   Kiirendused

Lubatavad vead peavad olema väiksemad kui 1,5 % kanali amplituudiklassist.

2.6.2.1.2.   Jõud

Lubatav viga peab olema väiksem kui 1 % kanali amplituudiklassist.

2.6.2.1.3.   Nihked

Lubatav viga peab olema väiksem kui 1 % kanali amplituudiklassist.

2.6.2.2.   Dünaamiline kalibreerimine

2.6.2.2.1.   Kiirendused

Võrdluskiirendustel lubatavad vead, väljendatuna protsentides kanali amplituudiklassist, peavad olema sagedusel alla 400 Hz väiksemad kui 1,5 %, sagedustel 400–900 Hz väiksemad kui 2 % ning sagedusel üle 900 Hz väiksemad kui 2,5 %.

2.6.2.3.   Kestus

Võrdlusaja suhteline viga peab olema väiksem kui 10–5.

2.6.3.   Tundlikkustegur ja lineaarsusviga

Tundlikkustegur ja lineaarsusviga määratakse andmekanali väljundsignaali mõõtmise teel, võrrelduna teadaoleva sisendsignaaliga selle eri väärtuste juures. Andmekanal kalibreeritakse kogu sagedusklassi ulatuses.

Kahesuunaliste kanalite puhul kasutatakse nii positiivseid kui ka negatiivseid väärtusi.

Kui kalibreerimisseadmed ei suuda mõõdetava suuruse ülikõrgete väärtuste tõttu tekitada vajalikku sisendsignaali, tuleb kalibreerida kalibreerimisstandardite piires ning kõnealused piirnormid kanda katsearuandesse.

Kogu andmekanal tuleb kalibreerida sagedusel või sagedusspektris, mille oluline väärtus on

Formula

2.6.4.   Sageduskaja kalibreerimine

Kõverad, mis näitavad faasi ja amplituudi suhet sagedusse, määratakse andmekanali väljundsignaalide faasi ja amplituudi mõõtmise teel, võrrelduna teadaoleva sisendsignaaliga selle eri väärtuste juures, mis muutuvad vahemikus FL-st CFC kümnekordse väärtuseni või 3 000 Hz-ni, olenevalt sellest, kumb on väiksem.

2.7.   Keskkonnamõjud

Keskkonnamõjud (elektriline nihkevoog või magnetvoog, kaablikiirus jne) määratakse kindlaks korrapäraste kontrollimiste teel. Seda saab teha näiteks andurite ekvivalendiga varustatud asenduskanalite väljundsignaali registreerimise teel. Märkimisväärsete väljundsignaalide puhul võetakse korrigeerivaid meetmeid, näiteks asendatakse juhtmed.

2.8.   Andmekanali valik ja kindlaksmääramine

Andmekanali määravad kindlaks CAC ja CFC.

CAC peab olema 110, 210 või 510.

3.   ANDURITE PAIGALDAMINE

Andurid peavad olema kinnitatud liikumatult, et vibratsioon nende näitu võimalikult vähe mõjutaks. Nõuetekohaseks loetakse iga paigaldus, mille puhul madalaim resonantssagedus on võrdne vähemalt andmekanali viiekordse sagedusega FH. Eelkõige kiirendusandurid tuleks paigaldada nii, et tegeliku mõõtmistelje ja nullteljesüsteemi vastava telje vaheline esialgne nurk oleks väiksem kui 5o, välja arvatud juhul, kui tahetakse analüütiliselt või katseliselt hinnata paigalduse mõju kogutud andmetele. Ühes punktis esinevate mitmeteljeliste kiirenduste mõõtmisel peaks iga kiirendusanduri telg läbima kõnealuse punkti lubatud hälbega 10 mm ning iga kiirendusmõõturi seismilise massi keskme kaugus kõnealusest punktist peaks olema vahemikus ± 30 mm.

4.   ANDMETÖÖTLUS

4.1.   Filtreerimine

Andmekanali sagedustele vastav filtreerimine võib toimuda kas andmete registreerimise või andmetöötluse ajal. Enne salvestust peaks siiski toimuma analoogiline filtreerimine CFC tasandist kõrgemal tasandil, et ära kasutada vähemalt 50 % salvesti dünaamilisest ulatusest ning vähendada ohtu, et kõrgsagedused küllastavad salvesti või tekitavad vigu digiteerimisel.

4.2.   Digiteerimine

4.2.1.   Proovivõtusagedus

Proovivõtusagedus peab olema vähemalt 8 FH.

4.2.2.   Amplituudi resolutsioon

Digitaalüksuste pikkus peaks olema vähemalt 7 bitti ja üks paarsusbitt.

5.   TULEMUSTE ESITAMINE

Tulemused tuleks esitada A4-formaadis paberil (ISO/R 216). Kui tulemused esitatakse skeemidena, tuleks koordinaattelgedel kasutada mõõtühikuid, mis vastavad valitud ühiku nõuetekohasele täiskordsele (näiteks 1, 2, 5, 10, 20 mm). Kasutatakse SI ühikuid, välja arvatud sõiduki kiiruse puhul, kus on lubatud kasutada ühikut km/h, ning kokkupõrkest tuleneva kiirenduse puhul, kus on lubatud kasutada ühikut g, kusjuures g = 9,8 m/s2.

Joonis

Sageduskarakteristik

Image 18

  L H N N Logaritmiline skaala

---

9. LISA

Katsemenetlus, mille kohaselt katsetatakse elektrisõidukites viibijate kaitset kõrgepinge ja elektrolüüdi väljavoolu eest

Käesolevas lisas kirjeldatakse katsemenetlusi, millega tõendatakse vastavust käesoleva eeskirja punktis 5.2.8 sätestatud elektriohutuse nõuetele. Näiteks megaoommeetri või ostsillograafi abil tehtud mõõtmised on asjakohane alternatiiv allpool kirjeldatud isolatsioonitakistuse mõõtmise menetlusele. Sellisel juhul võib olla vaja isolatsioonitakistuse integreeritud jälgimissüsteem välja lülitada.

Enne sõiduki kokkupõrkekatse tegemist mõõdetakse ja registreeritakse kõrgepingesiini pinge (Vb) (vt joonis 1), et teha kindlaks, kas see on sõiduki tootja määratud tööpinge piirides.

1.   KATSE ETTEVALMISTAMINE JA KATSESEADMED

Kui kasutatakse kõrgepinge lahtiühendamise funktsiooni, tehakse mõõtmised lahtiühendamisseadme mõlemal poolel.

Kui kõrgepinge lahtiühendamisseade on laetava energiasalvestussüsteemi või energia muundamise süsteemi lahutamatu osa ning laetava energiasalvestussüsteemi või energia muundamise süsteemi kõrgepingesiin on kokkupõrkekatse järel kaitstud kaitseastme IPXXB kohaselt, võib mõõtmisi teha üksnes lahtiühendamisseadme ja pingestatud osade vahel.

Selles katses kasutatav voltmeeter peab võimaldama mõõta alalispinge väärtusi ja selle sisetakistus peab olema vähemalt 10 ΜΩ.

2.   PINGE MÕÕTMISEL VÕIB KASUTADA JÄRGMISI JUHISEID.

Pärast kokkupõrkekatset määratakse kõrgepingesiini pinged (Vb, V1, V2) (vt joonis 1).

Pinget mõõdetakse mitte varem kui 5 sekundit ja mitte hiljem kui 60 sekundit pärast kokkupõrget.

Seda menetlust ei kasutata, kui katse tehakse tingimustes, kus elektriline jõuülekandesüsteem ei ole pingestatud.

Joonis 1

Vb, V1 ja V2 mõõtmine

Image 19

3.   VÄHESE ELEKTRIENERGIA PUHUL KOHALDATAV HINDAMISMENETLUS

Enne kokkupõrget ühendatakse lüliti S1 ja teadaoleva takistusega väljakustutustakisti Re paralleelselt asjaomase kondensaatoriga (vt joonis 2).

Kõige varem 5 sekundit ja mitte hiljem kui 60 sekundit pärast kokkupõrget suletakse lüliti S1 ning mõõdetakse ja registreeritakse pinge Vb ja vool Ie. Pinge Vb ja voolu Ie korrutis integreeritakse ajavahemikul, mis algab lüliti S1 sulgemise hetkest (tc) ja kestab kuni hetkeni, mil pinge Vb langeb allapoole alalisvoolu korral ette nähtud kõrgepingepiiri 60 V (th). Tulemuseks saadakse koguenergia (TE) džaulides.

| a) | Kui Vb mõõdetakse 5–60 sekundi jooksul pärast kokkupõrget ja X-kondensaatori elektrimahtuvus (Cx) on tootja poolt kindlaks määratud, arvutatakse koguenergia (TE) järgmise valemi järgi: |
| --- | --- |

a)

Formula

Kui Vb mõõdetakse 5–60 sekundi jooksul pärast kokkupõrget ja X-kondensaatori elektrimahtuvus (Cx) on tootja poolt kindlaks määratud, arvutatakse koguenergia (TE) järgmise valemi järgi:

| b) | TE = 0,5 × Cx × (Vb
  2 – 3 600)
  Kui V1 ja V2 (vt joonis 1) mõõdetakse 5–60 sekundi jooksul pärast kokkupõrget ja Y-kondensaatorite elektrimahtuvus (Cy1, Cy2) on tootja poolt kindlaks määratud, arvutatakse koguenergia (TEy1, TEy2) järgmiste valemite järgi: |
| --- | --- |

b)

TE = 0,5 × Cx × (Vb
  2 – 3 600)

Kui V1 ja V2 (vt joonis 1) mõõdetakse 5–60 sekundi jooksul pärast kokkupõrget ja Y-kondensaatorite elektrimahtuvus (Cy1, Cy2) on tootja poolt kindlaks määratud, arvutatakse koguenergia (TEy1, TEy2) järgmiste valemite järgi:

| c) | TEy1 = 0,5 × Cy1 × (V1
  2 – 3 600)
  TEy2 = 0,5 × Cy2 × (V2
  2 – 3 600) |
| --- | --- |

c)

TEy1 = 0,5 × Cy1 × (V1
  2 – 3 600)

TEy2 = 0,5 × Cy2 × (V2
  2 – 3 600)

Seda menetlust ei kasutata, kui katse tehakse tingimustes, kus elektriline jõuülekandesüsteem ei ole pingestatud.

Joonis 2

X-kondensaatoris salvestatud kõrgepingesiini energia mõõtmise näide

Image 20

4.   FÜÜSILINE KAITSE

Pärast sõiduki kokkupõrkekatset avatakse, võetakse lahti või eemaldatakse tööriistu kasutamata kõik kõrgepinge all olevaid komponente ümbritsevad osad. Kõiki ülejäänud ümbritsevaid osi käsitatakse füüsilise kaitse osana.

Elektriohutuse hindamiseks surutakse liite joonisel kujutatud liigestega katsesõrm füüsilise kaitse aukudesse ja avadesse katsejõuga 10 N ± 10 protsenti. Kui liigestega katsesõrm läbib füüsilise kaitse osaliselt või täielikult, seatakse liigestega katsesõrm kõikidesse allpool kirjeldatud asenditesse.

Katsesõrme mõlemaid liigeseid painutatakse sirgest asendist alustades kõrvalasuva sõrmesegmendi telje suhtes kuni 90o ning need seatakse kõikidesse võimalikesse asenditesse.

Sisemisi elektrilisi kaitsetõkkeid käsitatakse kaitsekesta osana.

Vajaduse korral tuleb elektrilise kaitsetõkke või kaitsekesta sees asuva liigestega katsesõrme ja kõrgpingestatud osade vahele ühendada madalpingeallikas (pingega vähemalt 40 V ja mitte üle 50 V) jadamisi sobiva lambiga.

4.1.   Nõuetele vastavuse tingimused

Käesoleva eeskirja punkti 5.2.8.1.3 nõuded loetakse täidetuks, kui liite joonisel kujutatud liigestega katsesõrm ei puutu kokku kõrgpingestatud osadega.

Vajaduse korral võib kasutada peeglit või fiiberskoopi, et kontrollida, kas liigestega katsesõrm puutub vastu kõrgepingesiini.

Kui selle nõude kontrollimiseks kasutatakse liigestega katsesõrme ja kõrgpingestatud osade vahelist signaaliahelat, ei tohi lamp süttida.

5.   ISOLATSIOONITAKISTUS

Kõrgepingesiini ja elektrilise šassii vahelise isolatsioonitakistuse määramiseks võib kasutada mõõtmist või mõõtmiste ja arvutuste kombinatsiooni.

Kui isolatsioonitakistus määratakse mõõtmise teel, tuleks järgida järgmisi juhiseid.

Mõõdetakse ja registreeritakse kõrgepingesiini miinus- ja plusspooluse vaheline pinge (Vb) (vt joonis 1).

Mõõdetakse ja registreeritakse kõrgepingesiini miinuspooluse ja elektrilise šassii vaheline pinge (V1) (vt joonis 1).

Mõõdetakse ja registreeritakse kõrgepingesiini plusspooluse ja elektrilise šassii vaheline pinge (V2) (vt joonis 1).

Kui V1 on suurem kui V2 või sellega võrdne, ühendatakse kõrgepingesiini miinuspooluse ja elektrilise šassii vahele teadaoleva takistusega (Ro) standardtakisti. Kui Ro on paigaldatud, mõõdetakse kõrgepingesiini miinuspooluse ja sõiduki elektrilise šassii vaheline pinge (V1′) (vt joonis 3).

Isolatsioonitakistus (Ri) arvutatakse järgmise valemi järgi:

Ri = Ro × (Vb/V1' – Vb/V1) või Ri = Ro × Vb × (1/V1' – 1/V1)

Saadud tulemus Ri, mis on elektrilise isolatsiooni takistus oomides (Ω), jagatakse kõrgepingesiini tööpingega voltides (V).

Ri (Ω/V) = Ri (Ω)/tööpinge (V)

Joonis 3

V1' mõõtmine

Image 21

Kui V2 on suurem kui V1, ühendatakse kõrgepingesiini plusspooluse ja elektrilise šassii vahele teadaoleva takistusega (Ro) standardtakisti. Kui Ro on paigaldatud, mõõdetakse kõrgepingesiini plusspooluse ja elektrilise šassii vaheline pinge (V2′) (vt joonis 4).

Isolatsioonitakistus (Ri) arvutatakse järgmise valemi järgi:

Ri = Ro × (Vb/V2' – Vb/V2) või Ri = Ro × Vb × (1/V2' – 1/V2)

Saadud tulemus Ri, mis on elektrilise isolatsiooni takistus oomides (Ω), jagatakse kõrgepingesiini tööpingega voltides (V).

Ri (Ω/V) = Ri (Ω)/tööpinge (V)

Joonis 4

V2' mõõtmine

Image 22

Märkus: teadaoleva standardtakistuse väärtus Ro (Ω) peaks võrduma minimaalse nõutava isolatsioonitakistuse (Ω/V) ja sõiduki tööpinge (V) korrutisega, ±20 %. Ro ei pea võrduma täpselt selle väärtusega, kuna võrrandid kehtivad Ro kõigi väärtuste kohta; kuid sellises vahemikus oleva Ro väärtuse puhul saavutatakse pinge mõõtmisel piisav täpsus.

6.   ELEKTROLÜÜDI VÄLJAVOOL

Füüsilisele kaitsele lisatakse kantakse vajaduse korral asjakohane pinnakate, et vältida elektrolüüdi leket laetavast energiasalvestussüsteemist kokkupõrkekatse järel.

Kui tootja ei ole ette näinud vahendeid eri vedelike lekete eristamiseks, käsitatakse kõiki lekkinud vedelikke elektrolüüdina.

7.   LAETAVA ENERGIASALVESTUSSÜSTEEMI PAIGALPÜSIMINE

Nõuetele vastavus määratakse kindlaks visuaalse kontrollimise teel.

LIIDE

LIIGESTEGA KATSESÕRM (IPXXB)

Joonis

Liigestega katsesõrm

Image 23

Materjal: metall, kui ei ole teisiti ette nähtud

Lineaarsed mõõtmed on millimeetrites.

Lubatud hälbed selliste mõõtmete puhul, millele ei ole lubatud hälbeid kindlaks määratud:

| a) | nurkade puhul: 0/– 10°; |
| --- | --- |

a)

nurkade puhul: 0/– 10°;

| b) | lineaarsete mõõtmete puhul: kuni 25 mm: 0/– 0,05 mm; üle 25 mm: ± 0,2 mm. |
| --- | --- |

b)

lineaarsete mõõtmete puhul: kuni 25 mm: 0/– 0,05 mm; üle 25 mm: ± 0,2 mm.

Kumbki liiges peab võimaldama samas tasapinnas ja samas suunas liikumist kuni 90° ulatuses lubatud hälbega 0 kuni + 10°.

---