# Eiropas Savienības L 129/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 129 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 24. aprīlis |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 129

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 24. aprīlis

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/565 (2020. gada 13. februāris), ar ko attiecībā uz pārejas pasākumiem vīnkopības produktu krājumu tirdzniecībai labo Deleģēto regulu (ES) 2019/934 | 1 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/566 (2020. gada 17. februāris), ar kuru labo Deleģētās regulas (ES) 2016/128, ar ko attiecībā uz īpašām sastāva un informācijas prasībām, kuras piemēro īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētai pārtikai, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 609/2013, dažu valodu versijas (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/567 (2020. gada 22. aprīlis), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam | 5 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/568 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko uz noteiktu ražojumu eksportu attiecina prasību uzrādīt eksporta atļauju | 7 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/569 (2020. gada 16. aprīlis), ar ko nosaka vienotu tās informācijas formu un saturu, kura dalībvalstīm jāsniedz saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību, un atceļ Komisijas Īstenošanas lēmumu 2012/707/ES
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 2179)

   (
  1
  ) | 16 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/565 (2020. gada 13. februāris), ar ko attiecībā uz pārejas pasākumiem vīnkopības produktu krājumu tirdzniecībai labo Deleģēto regulu (ES) 2019/934

1

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/566 (2020. gada 17. februāris), ar kuru labo Deleģētās regulas (ES) 2016/128, ar ko attiecībā uz īpašām sastāva un informācijas prasībām, kuras piemēro īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētai pārtikai, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 609/2013, dažu valodu versijas (
  1
  )

1

3

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/567 (2020. gada 22. aprīlis), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

5

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/568 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko uz noteiktu ražojumu eksportu attiecina prasību uzrādīt eksporta atļauju

7

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/569 (2020. gada 16. aprīlis), ar ko nosaka vienotu tās informācijas formu un saturu, kura dalībvalstīm jāsniedz saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību, un atceļ Komisijas Īstenošanas lēmumu 2012/707/ES
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 2179)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 2179)

1

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 24.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 129/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 129/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2020/565

(2020. gada 13. februāris),

ar ko attiecībā uz pārejas pasākumiem vīnkopības produktu krājumu tirdzniecībai labo Deleģēto regulu (ES) 2019/934

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 75. panta 2. punktu un 80. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2019/934 (2) tika aizstāta un atcelta Komisijas Regula (EK) Nr. 606/2009 (3). Pēc Deleģētās regulas (ES) 2019/934 publicēšanas visās valodu versijās tika atklāta kļūda. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2019/934 (2) tika aizstāta un atcelta Komisijas Regula (EK) Nr. 606/2009 (3). Pēc Deleģētās regulas (ES) 2019/934 publicēšanas visās valodu versijās tika atklāta kļūda.

| (2) | Kļūda attiecas uz Deleģētās regulas (ES) 2019/934 15. pantā noteiktajiem pārejas pasākumiem attiecībā uz vīnkopības produktu krājumu tirdzniecību. Regula (EK) Nr. 606/2009 tika piemērota līdz 2019. gada 6. decembrim. Deleģētā regula (ES) 2019/934 stājās spēkā 2019. gada 27. jūnijā. Lai uzņēmējiem būtu pietiekami daudz laika pielāgoties jaunajiem noteikumiem, tika nolemts noteikt, ka minētā regula piemērojama no 2019. gada 7. decembra. |
| --- | --- |

(2)

Kļūda attiecas uz Deleģētās regulas (ES) 2019/934 15. pantā noteiktajiem pārejas pasākumiem attiecībā uz vīnkopības produktu krājumu tirdzniecību. Regula (EK) Nr. 606/2009 tika piemērota līdz 2019. gada 6. decembrim. Deleģētā regula (ES) 2019/934 stājās spēkā 2019. gada 27. jūnijā. Lai uzņēmējiem būtu pietiekami daudz laika pielāgoties jaunajiem noteikumiem, tika nolemts noteikt, ka minētā regula piemērojama no 2019. gada 7. decembra.

| (3) | Tādējādi Deleģētās regulas (ES) 2019/934 15. pantā paredzēto pārejas pasākumu mērķis bija atļaut laist tirgū vīnkopības produktus, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 606/2009 ražoti pirms Deleģētās regulas (ES) 2019/934 piemērošanas sākuma dienas. Tomēr 15. pantā ir atsauce uz Deleģētās regulas (ES) 2019/934 spēkā stāšanās datumu, nevis atsauce uz minētās regulas piemērošanas sākuma datumu. Tas rada nevēlamas sekas, proti, jaunās 2019. gada ražas vīnkopības produktus, kas ražoti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 606/2009, nedrīkst laist tirgū, ja tie ražoti spēkā stāšanās dienā vai pēc tās. |
| --- | --- |

(3)

Tādējādi Deleģētās regulas (ES) 2019/934 15. pantā paredzēto pārejas pasākumu mērķis bija atļaut laist tirgū vīnkopības produktus, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 606/2009 ražoti pirms Deleģētās regulas (ES) 2019/934 piemērošanas sākuma dienas. Tomēr 15. pantā ir atsauce uz Deleģētās regulas (ES) 2019/934 spēkā stāšanās datumu, nevis atsauce uz minētās regulas piemērošanas sākuma datumu. Tas rada nevēlamas sekas, proti, jaunās 2019. gada ražas vīnkopības produktus, kas ražoti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 606/2009, nedrīkst laist tirgū, ja tie ražoti spēkā stāšanās dienā vai pēc tās.

| (4) | Lai atļautu tirgot vīnkopības produktus, kas laikposmā no 2019. gada 27. jūnija līdz 6. decembrim ražoti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 606/2009, Deleģētās regulas (ES) 2019/934 15. pantā paredzētie pārejas pasākumi būtu jālabo, lai aptvertu minēto laikposmu. |
| --- | --- |

(4)

Lai atļautu tirgot vīnkopības produktus, kas laikposmā no 2019. gada 27. jūnija līdz 6. decembrim ražoti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 606/2009, Deleģētās regulas (ES) 2019/934 15. pantā paredzētie pārejas pasākumi būtu jālabo, lai aptvertu minēto laikposmu.

| (5) | Tādēļ attiecīgi būtu jālabo Deleģētā regula (ES) 2019/934. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi būtu jālabo Deleģētā regula (ES) 2019/934.

| (6) | Lai ļautu tirgot vīnkopības produktus, kas ražoti no 2019. gada 27. jūnija līdz 6. decembrim, Deleģētajā regulā (ES) 2019/934 pieļautā kļūda ir jālabo. Šā iemesla dēļ šī regula, ar ko veic labojumu, būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2019. gada 27. jūnija, |
| --- | --- |

(6)

Lai ļautu tirgot vīnkopības produktus, kas ražoti no 2019. gada 27. jūnija līdz 6. decembrim, Deleģētajā regulā (ES) 2019/934 pieļautā kļūda ir jālabo. Šā iemesla dēļ šī regula, ar ko veic labojumu, būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2019. gada 27. jūnija,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Deleģētās regulas (ES) 2019/934 15. pantu aizstāj ar šādu:

“15. pants

Pārejas pasākumi

Vīnkopības produktu krājumus, kas pirms šīs regulas piemērošanas sākuma dienas saražoti saskaņā ar noteikumiem, kuri bija spēkā pirms minētās dienas, var realizēt patēriņam pārtikā.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2019. gada 27. jūnija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 13. februārī

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2019. gada 12. marta Deleģētā regula (ES) 2019/934, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz vīnogu audzēšanas apgabaliem, kuros spirta koncentrāciju var paaugstināt, atļautajām vīndarības metodēm un ierobežojumiem, kas piemērojami vīnkopības produktu ražošanai un konservācijai, minimālo spirta procentuālo daudzumu attiecībā uz blakusproduktiem un to realizēšanu, un OIV punktu publicēšanu (OV L 149, 7.6.2019.,1. lpp.)

2

OIV

(3)  Komisijas 2009. gada 10. jūlija Regula (EK) Nr. 606/2009, ar ko nosaka konkrētus sīki izstrādātus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 īstenošanas noteikumus attiecībā uz vīnkopības produktu kategorijām, vīndarības metodēm un piemērojamiem ierobežojumiem (OV L 193, 24.7.2009., 1. lpp.).

3

---

| 24.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 129/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 129/3

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2020/566

(2020. gada 17. februāris),

ar kuru labo Deleģētās regulas (ES) 2016/128, ar ko attiecībā uz īpašām sastāva un informācijas prasībām, kuras piemēro īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētai pārtikai, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 609/2013, dažu valodu versijas

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Regulu (ES) Nr. 609/2013 par zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtiku, īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu pārtiku un par pilnīgiem uztura aizstājējiem svara kontrolei, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 92/52/EEK, Komisijas Direktīvas 96/8/EK, 1999/21/EK, 2006/125/EK un 2006/141/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/39/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 41/2009 un (EK) Nr. 953/2009 (1), un jo īpaši tās 11. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2016/128 (2) igauņu valodas versijā 8. panta 5. punktā attiecībā uz prasībām, kuras izvirza īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētai pārtikai, kas izstrādāta zīdaiņu uztura vajadzību apmierināšanai, un 11. panta otrajā daļā attiecībā uz tiesību akta piemērošanu ir kļūdas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2016/128 (2) igauņu valodas versijā 8. panta 5. punktā attiecībā uz prasībām, kuras izvirza īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētai pārtikai, kas izstrādāta zīdaiņu uztura vajadzību apmierināšanai, un 11. panta otrajā daļā attiecībā uz tiesību akta piemērošanu ir kļūdas.

| (2) | Deleģētās regulas (ES) 2016/128 bulgāru, igauņu, rumāņu, somu un vācu valodas versijā I pielikuma A daļas 1. tabulā “Vitamīnu un minerālvielu vērtības īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētā pārtikā, kas izstrādāta zīdaiņu uztura vajadzību apmierināšanai” ir konstatētas kļūdas. |
| --- | --- |

(2)

Deleģētās regulas (ES) 2016/128 bulgāru, igauņu, rumāņu, somu un vācu valodas versijā I pielikuma A daļas 1. tabulā “Vitamīnu un minerālvielu vērtības īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētā pārtikā, kas izstrādāta zīdaiņu uztura vajadzību apmierināšanai” ir konstatētas kļūdas.

| (3) | Deleģētās regulas (ES) 2016/128 bulgāru, horvātu, somu un zviedru valodas versijā I pielikuma B daļas 2. tabulā “Vitamīnu un minerālvielu vērtības īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētā pārtikā, kas nav zīdaiņu uztura vajadzību apmierināšanai izstrādāta pārtika” ir konstatētas kļūdas. |
| --- | --- |

(3)

Deleģētās regulas (ES) 2016/128 bulgāru, horvātu, somu un zviedru valodas versijā I pielikuma B daļas 2. tabulā “Vitamīnu un minerālvielu vērtības īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētā pārtikā, kas nav zīdaiņu uztura vajadzību apmierināšanai izstrādāta pārtika” ir konstatētas kļūdas.

| (4) | Tāpēc Deleģētās regulas (ES) 2016/128 bulgāru, horvātu, igauņu, rumāņu, somu, vācu un zviedru valodas versija būtu attiecīgi jālabo. Tas neskar pārējo valodu versijas, |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Deleģētās regulas (ES) 2016/128 bulgāru, horvātu, igauņu, rumāņu, somu, vācu un zviedru valodas versija būtu attiecīgi jālabo. Tas neskar pārējo valodu versijas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

(Neattiecas uz latviešu valodas versiju)

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 17. februārī

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 181, 29.6.2013., 35. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 25. septembra Deleģētā regula (ES) 2016/128, ar ko attiecībā uz īpašām sastāva un informācijas prasībām, kuras piemēro īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētai pārtikai, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 609/2013 (OV L 25, 2.2.2016., 30. lpp.).

2

---

| 24.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 129/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 129/5

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/567

(2020. gada 22. aprīlis),

ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 183. panta b) punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 510/2014, ar kuru nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 un (EK) Nr. 614/2009 (2), un jo īpaši tās 5. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērojama papildu ievedmuitas nodokļu sistēma, un ir noteiktas reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērojama papildu ievedmuitas nodokļu sistēma, un ir noteiktas reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam.

| (2) | Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam ir jāgroza, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes. |
| --- | --- |

(2)

Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam ir jāgroza, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes.

| (3) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 ir attiecīgi jāgroza.

| (4) | Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 22. aprīlī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

Ģenerāldirektors

Wolfgang BURTSCHER

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 150, 20.5.2014., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas 1995. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1484/95, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par papildu ievedmuitas sistēmas ieviešanu un reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, un atceļ Regulu Nr. 163/67/EEK (OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

| KN kods | Preču apraksts | Reprezentatīvā cena
  (EUR/100 kg) | Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā
  (EUR/100 kg) | Izcelsme (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas liemeņi, t. s. “65 % cāļi” | 128,7 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Atkauloti, saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas gabali | 212,3
  195,3
  269,6
  220,7 | 26
  32
  9
  24 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 1602 32 11 | Termiski neapstrādāti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas izstrādājumi | 192,6 | 28 | BR |

KN kods

Preču apraksts

Reprezentatīvā cena

(EUR/100 kg)

Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā

(EUR/100 kg)

Izcelsme (1)

0207 12 90

Saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas liemeņi, t. s. “65 % cāļi”

128,7

0

AR

0207 14 10

Atkauloti, saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas gabali

212,3

195,3

269,6

220,7

26

32

9

24

AR

BR

CL

TH

1602 32 11

Termiski neapstrādāti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas izstrādājumi

192,6

28

BR

---

(1)  Valstu nomenklatūra ir noteikta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.).

1

---

| 24.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 129/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 129/7

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/568

(2020. gada 23. aprīlis),

ar ko uz noteiktu ražojumu eksportu attiecina prasību uzrādīt eksporta atļauju

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 11. marta Regulu (ES) 2015/479 par kopīgiem eksporta noteikumiem (1) un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Komisija 2020. gada 15. martā saskaņā ar Regulas (ES) 2015/479 5. pantu publicēja Īstenošanas regulu (ES) 2020/402 (2), ar ko uz noteiktu ražojumu eksportu attiecina prasību uzrādīt eksporta atļauju. Minētā regula tika grozīta ar Komisijas 2020. gada 19. marta Īstenošanas regulu (ES) 2020/426 (3). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija 2020. gada 15. martā saskaņā ar Regulas (ES) 2015/479 5. pantu publicēja Īstenošanas regulu (ES) 2020/402 (2), ar ko uz noteiktu ražojumu eksportu attiecina prasību uzrādīt eksporta atļauju. Minētā regula tika grozīta ar Komisijas 2020. gada 19. marta Īstenošanas regulu (ES) 2020/426 (3).

| (2) | Regulu (ES) 2020/402 un tās grozījumus piemēro ierobežotu sešu nedēļu laikposmu. |
| --- | --- |

(2)

Regulu (ES) 2020/402 un tās grozījumus piemēro ierobežotu sešu nedēļu laikposmu.

| (3) | Turpinoties epidemioloģiskajai krīzei, kuru izraisījusi Covid-19 slimība, pieprasījums Savienībā pēc individuālajiem aizsardzības līdzekļiem (“IAL”), proti, aizsargmaskām (un ķirurģiskajām maskām), cimdiem, aizsargbrillēm, sejas aizsargiem un kombinezoniem, joprojām ir ļoti liels un pat pastāvīgi pieaug. Īpaši pieprasījums pēc konkrētu veidu IAL ir izraisījis to trūkumu iekšējā tirgū. Tā kā ir jānovērš slimības tālāka izplatīšanās un jāaizsargā inficēto pacientu ārstēšanā iesaistīto medicīnisko darbinieku veselība, šie aizsardzības līdzekļi, ņemot vērā to funkciju un pašreizējos apstākļus, ir būtiski ražojumi. |
| --- | --- |

(3)

Turpinoties epidemioloģiskajai krīzei, kuru izraisījusi Covid-19 slimība, pieprasījums Savienībā pēc individuālajiem aizsardzības līdzekļiem (“IAL”), proti, aizsargmaskām (un ķirurģiskajām maskām), cimdiem, aizsargbrillēm, sejas aizsargiem un kombinezoniem, joprojām ir ļoti liels un pat pastāvīgi pieaug. Īpaši pieprasījums pēc konkrētu veidu IAL ir izraisījis to trūkumu iekšējā tirgū. Tā kā ir jānovērš slimības tālāka izplatīšanās un jāaizsargā inficēto pacientu ārstēšanā iesaistīto medicīnisko darbinieku veselība, šie aizsardzības līdzekļi, ņemot vērā to funkciju un pašreizējos apstākļus, ir būtiski ražojumi.

| (4) | Pastāvīgi tiek pieliktas pūles, lai palīdzētu nodrošināt steidzamu un atbilstīgu aizsardzības līdzekļu apgādi visā ES. Ir tikusi palielināta individuālās aizsardzības līdzekļu ražošanas jauda. Komisija ir pabeigusi individuālo aizsardzības līdzekļu kopīgo iepirkumu, kurā piedalījās 25 dalībvalstis. Šīs iniciatīvas ir izrādījušās veiksmīgas, un ir plānots, ka aizsardzības līdzekļi būs pieejami divas nedēļas pēc tam, kad dalībvalstis būs parakstījušas līgumus ar pretendentiem. |
| --- | --- |

(4)

Pastāvīgi tiek pieliktas pūles, lai palīdzētu nodrošināt steidzamu un atbilstīgu aizsardzības līdzekļu apgādi visā ES. Ir tikusi palielināta individuālās aizsardzības līdzekļu ražošanas jauda. Komisija ir pabeigusi individuālo aizsardzības līdzekļu kopīgo iepirkumu, kurā piedalījās 25 dalībvalstis. Šīs iniciatīvas ir izrādījušās veiksmīgas, un ir plānots, ka aizsardzības līdzekļi būs pieejami divas nedēļas pēc tam, kad dalībvalstis būs parakstījušas līgumus ar pretendentiem.

| (5) | Saskaņā ar Savienības civilās aizsardzības mehānismu (UCPM) Eiropas Komisija ir nolēmusi izveidot stratēģiskus rescEU krājumus ar medicīnisko aprīkojumu, piemēram, ventilatoriem un aizsargmaskām, lai palīdzētu ES valstīm saistībā ar Covid-19 pandēmiju. Šo rezervi pilnībā finansē Komisija, izmantojot tiešās dotācijas, un tā tiks izvietota vienā vai vairākās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Savienības civilās aizsardzības mehānismu (UCPM) Eiropas Komisija ir nolēmusi izveidot stratēģiskus rescEU krājumus ar medicīnisko aprīkojumu, piemēram, ventilatoriem un aizsargmaskām, lai palīdzētu ES valstīm saistībā ar Covid-19 pandēmiju. Šo rezervi pilnībā finansē Komisija, izmantojot tiešās dotācijas, un tā tiks izvietota vienā vai vairākās dalībvalstīs.

| (6) | Komisija arī izveidoja koordinācijas mehānismu, tostarp attiecībā uz IAL, ar mērķi koordinēt centienus saskaņot piedāvājumu un pieprasījumu ES un veicināt iekšējā tirgus pienācīgu darbību. |
| --- | --- |

(6)

Komisija arī izveidoja koordinācijas mehānismu, tostarp attiecībā uz IAL, ar mērķi koordinēt centienus saskaņot piedāvājumu un pieprasījumu ES un veicināt iekšējā tirgus pienācīgu darbību.

| (7) | Neraugoties uz šiem pasākumiem un ņemot vērā Savienībā pieaugošās vajadzības pēc IAL, Savienībā joprojām pastāv plaisa starp pieprasījumu un piedāvājumu, jo īpaši attiecībā uz konkrētu veidu IAL, kuri ir būtiski, lai novērstu slimības izplatīšanos un ārstētu pacientus. |
| --- | --- |

(7)

Neraugoties uz šiem pasākumiem un ņemot vērā Savienībā pieaugošās vajadzības pēc IAL, Savienībā joprojām pastāv plaisa starp pieprasījumu un piedāvājumu, jo īpaši attiecībā uz konkrētu veidu IAL, kuri ir būtiski, lai novērstu slimības izplatīšanos un ārstētu pacientus.

| (8) | Ņemot vērā šos centienus pārvarēt kritisko situāciju, kad Savienībā trūkst konkrētu veidu IAL, ir vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai palīdzētu likvidēt un turpmāk novērst IAL trūkumu. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā šos centienus pārvarēt kritisko situāciju, kad Savienībā trūkst konkrētu veidu IAL, ir vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai palīdzētu likvidēt un turpmāk novērst IAL trūkumu.

| (9) | Šiem pasākumiem, kuru mērķis ir aizsargāt veselību un ietekmēt tirdzniecību, vajadzētu būt mērķtiecīgiem, samērīgiem, pārredzamiem un pagaidu pasākumiem. |
| --- | --- |

(9)

Šiem pasākumiem, kuru mērķis ir aizsargāt veselību un ietekmēt tirdzniecību, vajadzētu būt mērķtiecīgiem, samērīgiem, pārredzamiem un pagaidu pasākumiem.

| (10) | Eiropadomes locekļi 26. martā kopīgā paziņojumā uzsvēra, ka lēmuma par IAL eksporta atļauju pieņemšanai būtu jānoved pie visu iekšējo aizliegumu vai ierobežojumu pilnīgas un faktiskas atcelšanas. |
| --- | --- |

(10)

Eiropadomes locekļi 26. martā kopīgā paziņojumā uzsvēra, ka lēmuma par IAL eksporta atļauju pieņemšanai būtu jānoved pie visu iekšējo aizliegumu vai ierobežojumu pilnīgas un faktiskas atcelšanas.

| (11) | Savienības nodoms nav ierobežot eksportu vairāk, nekā absolūti nepieciešams, un Savienība vēlas arī šajā globālās pandēmijas situācijā ievērot starptautiskās solidaritātes principu. Tāpēc Savienības pasākumiem vajadzētu būt samērīgiem un nodrošināt, ka eksports joprojām ir iespējams, saņemot iepriekšēju atļauju. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jāpiešķir eksporta atļaujas īpašos apstākļos, ja attiecīgais sūtījums neapdraud faktisko vajadzību pēc IAL Savienībā un kalpo tam, lai apmierinātu likumīgu vajadzību pēc oficiālas vai profesionālas lietošanas medicīnā trešā valstī. Turpretī dalībvalstīm nevajadzētu atļaut eksportu, kurš radītu spekulatīvus izkropļojumus un nozīmētu būtiska aprīkojuma uzkrāšanu, ko veiktu tie, kuriem pēc tā nav lielu vajadzību vai tās nav objektīvas. |
| --- | --- |

(11)

Savienības nodoms nav ierobežot eksportu vairāk, nekā absolūti nepieciešams, un Savienība vēlas arī šajā globālās pandēmijas situācijā ievērot starptautiskās solidaritātes principu. Tāpēc Savienības pasākumiem vajadzētu būt samērīgiem un nodrošināt, ka eksports joprojām ir iespējams, saņemot iepriekšēju atļauju. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jāpiešķir eksporta atļaujas īpašos apstākļos, ja attiecīgais sūtījums neapdraud faktisko vajadzību pēc IAL Savienībā un kalpo tam, lai apmierinātu likumīgu vajadzību pēc oficiālas vai profesionālas lietošanas medicīnā trešā valstī. Turpretī dalībvalstīm nevajadzētu atļaut eksportu, kurš radītu spekulatīvus izkropļojumus un nozīmētu būtiska aprīkojuma uzkrāšanu, ko veiktu tie, kuriem pēc tā nav lielu vajadzību vai tās nav objektīvas.

| (12) | Eksporta atļauju sistēmai būtu jālikvidē vai nākotnē jānovērš būtiski svarīgu ražojumu trūkums Savienības teritorijā. Šādas sistēmas galvenais mērķis būtu aizsargāt sabiedrības veselību Savienībā. |
| --- | --- |

(12)

Eksporta atļauju sistēmai būtu jālikvidē vai nākotnē jānovērš būtiski svarīgu ražojumu trūkums Savienības teritorijā. Šādas sistēmas galvenais mērķis būtu aizsargāt sabiedrības veselību Savienībā.

| (13) | Šādu atļauju izsniegšanas administratīvā kārtība šīs pagaidu sistēmas darbības laikā būtu jāatstāj dalībvalstu ziņā. |
| --- | --- |

(13)

Šādu atļauju izsniegšanas administratīvā kārtība šīs pagaidu sistēmas darbības laikā būtu jāatstāj dalībvalstu ziņā.

| (14) | Pamatojoties uz starptautiskās solidaritātes principu, dalībvalstīm būtu jāatļauj eksports, lai nodrošinātu ārkārtas piegādes humānās palīdzības kontekstā. |
| --- | --- |

(14)

Pamatojoties uz starptautiskās solidaritātes principu, dalībvalstīm būtu jāatļauj eksports, lai nodrošinātu ārkārtas piegādes humānās palīdzības kontekstā.

| (15) | Dalībvalstīm būtu pozitīvi jāapsver iespēja piešķirt atļaujas, ja eksports ir paredzēts valsts struktūrām, publiskām struktūrām un citām struktūrām, kas ir publisko tiesību subjekti un atbild par IAL izplatīšanu vai nodošanu to personu rīcībā, kuras skar vai apdraud Covid-19 vai kuras ir iesaistītas Covid-19 uzliesmojuma apkarošanā. |
| --- | --- |

(15)

Dalībvalstīm būtu pozitīvi jāapsver iespēja piešķirt atļaujas, ja eksports ir paredzēts valsts struktūrām, publiskām struktūrām un citām struktūrām, kas ir publisko tiesību subjekti un atbild par IAL izplatīšanu vai nodošanu to personu rīcībā, kuras skar vai apdraud Covid-19 vai kuras ir iesaistītas Covid-19 uzliesmojuma apkarošanā.

| (16) | Lai sasniegtu šīs regulas mērķi, atļaujas būtu jāpiešķir tikai tiktāl, ciktāl eksporta apjoms neapdraud IAL pieejamību attiecīgās dalībvalsts tirgū vai citur Savienībā. Šajā nolūkā pirms šādas atļaujas piešķiršanas dalībvalstīm būtu jāsazinās ar Komisijas izveidoto koordinācijas mehānismu. Tomēr dalībvalstīm nav jāsazinās ar koordinācijas mehānismu, ja tiek pieprasītas atļaujas ārkārtas piegādēm saistībā ar humāno palīdzību. |
| --- | --- |

(16)

Lai sasniegtu šīs regulas mērķi, atļaujas būtu jāpiešķir tikai tiktāl, ciktāl eksporta apjoms neapdraud IAL pieejamību attiecīgās dalībvalsts tirgū vai citur Savienībā. Šajā nolūkā pirms šādas atļaujas piešķiršanas dalībvalstīm būtu jāsazinās ar Komisijas izveidoto koordinācijas mehānismu. Tomēr dalībvalstīm nav jāsazinās ar koordinācijas mehānismu, ja tiek pieprasītas atļaujas ārkārtas piegādēm saistībā ar humāno palīdzību.

| (17) | Lemjot par eksporta atļaujas piešķiršanu, dalībvalstīm būtu jāņem vērā arī piegādes pienākuma izpilde saskaņā ar Savienības un dalībvalstu kopīgu iepirkumu vai rescEU, atbalsts Pasaules Veselības organizācijas (PVO) darbībām, atbalsts ES līmeņa koordinētai reaģēšanai krīzes situācijās vai trešo valstu vai starptautisku organizāciju palīdzības pieprasījums. |
| --- | --- |

(17)

Lemjot par eksporta atļaujas piešķiršanu, dalībvalstīm būtu jāņem vērā arī piegādes pienākuma izpilde saskaņā ar Savienības un dalībvalstu kopīgu iepirkumu vai rescEU, atbalsts Pasaules Veselības organizācijas (PVO) darbībām, atbalsts ES līmeņa koordinētai reaģēšanai krīzes situācijās vai trešo valstu vai starptautisku organizāciju palīdzības pieprasījums.

| (18) | Būtu jāņem vērā arī attiecīgo ražojumu tirgus integrācijas pakāpe starp Savienības muitas teritorijas daļām un citām valstīm vai teritorijām neatkarīgi no tā, vai tā panākta saskaņā ar vienošanos, ar ko izveido brīvās tirdzniecības zonu, vai citu iemeslu dēļ, piemēram, ģeogrāfiskā tuvuma vai vēsturisko saišu dēļ. Tāpat būtu nelietderīgi, ja tiktu izjauktas cieši integrētas vērtības ķēdes un izplatīšanas tīkli, kas izveidoti, kā minēts iepriekš, īpaši ar kaimiņos esošām valstīm un ekonomikām. |
| --- | --- |

(18)

Būtu jāņem vērā arī attiecīgo ražojumu tirgus integrācijas pakāpe starp Savienības muitas teritorijas daļām un citām valstīm vai teritorijām neatkarīgi no tā, vai tā panākta saskaņā ar vienošanos, ar ko izveido brīvās tirdzniecības zonu, vai citu iemeslu dēļ, piemēram, ģeogrāfiskā tuvuma vai vēsturisko saišu dēļ. Tāpat būtu nelietderīgi, ja tiktu izjauktas cieši integrētas vērtības ķēdes un izplatīšanas tīkli, kas izveidoti, kā minēts iepriekš, īpaši ar kaimiņos esošām valstīm un ekonomikām.

| (19) | Šī regula būtu jāpiemēro konkrētiem IAL veidiem. Lai nodrošinātu saskaņotību, to IAL veidu apraksts, uz kuriem attiecas šajā regulā noteiktā atļauju piešķiršanas sistēma, būtu jāsaskaņo ar to līdzekļu attiecīgajām specifikācijām, uz kuriem attiecas kopīgais iepirkums, kur ir apzinātas Savienības īpašās vajadzības. KN kodi būtu jānorāda vienīgi informācijai. |
| --- | --- |

(19)

Šī regula būtu jāpiemēro konkrētiem IAL veidiem. Lai nodrošinātu saskaņotību, to IAL veidu apraksts, uz kuriem attiecas šajā regulā noteiktā atļauju piešķiršanas sistēma, būtu jāsaskaņo ar to līdzekļu attiecīgajām specifikācijām, uz kuriem attiecas kopīgais iepirkums, kur ir apzinātas Savienības īpašās vajadzības. KN kodi būtu jānorāda vienīgi informācijai.

| (20) | Koordinācijas mehānisma mērķis ir nodrošināt piedāvājuma pietiekamību, lai apmierinātu pieprasījumu pēc visu veidu IAL Savienības tirgū. Tādēļ var rasties vajadzība pārskatīt I pielikuma tvērumu un ražojumus, uz kuriem attiecas šī regula. Tvēruma pārskatīšanas pamatā vajadzētu būt pastāvīgam novērtējumam par vajadzībām pēc kritiskajiem aizsardzības līdzekļiem cīņai pret Covid-19 un to iespējamu trūkumu. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš ražojumiem, uz kuriem attiecas kopīgais iepirkums, kā arī Savienības civilās aizsardzības mehānisma ietvaros pieprasītajiem ražojumiem, piemēram, cita veida IAL, ventilatoriem un laboratorijas produktiem (testa komplektiem). |
| --- | --- |

(20)

Koordinācijas mehānisma mērķis ir nodrošināt piedāvājuma pietiekamību, lai apmierinātu pieprasījumu pēc visu veidu IAL Savienības tirgū. Tādēļ var rasties vajadzība pārskatīt I pielikuma tvērumu un ražojumus, uz kuriem attiecas šī regula. Tvēruma pārskatīšanas pamatā vajadzētu būt pastāvīgam novērtējumam par vajadzībām pēc kritiskajiem aizsardzības līdzekļiem cīņai pret Covid-19 un to iespējamu trūkumu. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš ražojumiem, uz kuriem attiecas kopīgais iepirkums, kā arī Savienības civilās aizsardzības mehānisma ietvaros pieprasītajiem ražojumiem, piemēram, cita veida IAL, ventilatoriem un laboratorijas produktiem (testa komplektiem).

| (21) | Medicīnisko un individuālo aizsardzības līdzekļu vienotais tirgus tāpat kā ražošanas vērtību ķēdes un izplatīšanas tīkli ir cieši integrēts ārpus Savienības robežām. Tas jo īpaši attiecas uz Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas dalībvalstīm un Rietumbalkāniem, kas atrodas padziļinātas integrācijas procesā ar Savienību. Ņemot vērā ražošanas vērtību ķēžu un izplatīšanas tīklu ciešo integrāciju, eksporta atļaujas prasības attiecināšana uz konkrētu individuālo aizsardzības līdzekļu eksportu uz šīm valstīm būtu neproduktīva, ja šie līdzekļi ir būtiski ražojumi, kas nepieciešami, lai novērstu slimības tālāku izplatīšanos un aizsargātu to medicīnas darbinieku veselību, kuri ārstē inficētos pacientus. Tādēļ ir lietderīgi izslēgt šādas valstis no šīs regulas piemērošanas jomas. |
| --- | --- |

(21)

Medicīnisko un individuālo aizsardzības līdzekļu vienotais tirgus tāpat kā ražošanas vērtību ķēdes un izplatīšanas tīkli ir cieši integrēts ārpus Savienības robežām. Tas jo īpaši attiecas uz Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas dalībvalstīm un Rietumbalkāniem, kas atrodas padziļinātas integrācijas procesā ar Savienību. Ņemot vērā ražošanas vērtību ķēžu un izplatīšanas tīklu ciešo integrāciju, eksporta atļaujas prasības attiecināšana uz konkrētu individuālo aizsardzības līdzekļu eksportu uz šīm valstīm būtu neproduktīva, ja šie līdzekļi ir būtiski ražojumi, kas nepieciešami, lai novērstu slimības tālāku izplatīšanos un aizsargātu to medicīnas darbinieku veselību, kuri ārstē inficētos pacientus. Tādēļ ir lietderīgi izslēgt šādas valstis no šīs regulas piemērošanas jomas.

| (22) | Tāpat ir lietderīgi izslēgt no eksporta atļaujas prasības piemērošanas aizjūras zemes un teritorijas, kas uzskaitītas Līguma II pielikumā, kā arī Fēru salas, Andoru, Sanmarīno, Vatikānu un Gibraltāru, jo minētie ir īpaši atkarīgi no to dalībvalstu lielpilsētu piegādes ķēdēm, ar kurām tie ir saistīti, vai attiecīgi no kaimiņos esošo dalībvalstu piegādes ķēdēm. |
| --- | --- |

(22)

Tāpat ir lietderīgi izslēgt no eksporta atļaujas prasības piemērošanas aizjūras zemes un teritorijas, kas uzskaitītas Līguma II pielikumā, kā arī Fēru salas, Andoru, Sanmarīno, Vatikānu un Gibraltāru, jo minētie ir īpaši atkarīgi no to dalībvalstu lielpilsētu piegādes ķēdēm, ar kurām tie ir saistīti, vai attiecīgi no kaimiņos esošo dalībvalstu piegādes ķēdēm.

| (23) | Šī regula būtu jāpiemēro Savienības preču eksportam no Savienības muitas teritorijas. Tāpēc valstīm, kas ietilpst minētajā muitas teritorijā, nav jāpiemēro atbrīvojums no šīs regulas piemērošanas, lai tās saņemtu neierobežotus sūtījumus no Savienības. Tas jo īpaši attiecas uz Monako Firstisti (4). Turpretī dalībvalstu teritorijām, kas ir īpaši izslēgtas no Savienības muitas teritorijas, nebūtu jāpiemēro eksporta atļaujas prasība, un tāpēc arī tām būtu jāpiemēro atbrīvojums no šīs regulas piemērošanas. Tas attiecas uz Bīzingenas, Helgolandes, Livinjo, Seūtas un Meliljas teritorijām. Tāpat no šīs regulas piemērošanas būtu jāatbrīvo arī eksports uz dalībvalsts kontinentālo šelfu vai ekskluzīvo ekonomikas zonu, ko dalībvalsts deklarējusi saskaņā ar UNCLOS. |
| --- | --- |

(23)

Šī regula būtu jāpiemēro Savienības preču eksportam no Savienības muitas teritorijas. Tāpēc valstīm, kas ietilpst minētajā muitas teritorijā, nav jāpiemēro atbrīvojums no šīs regulas piemērošanas, lai tās saņemtu neierobežotus sūtījumus no Savienības. Tas jo īpaši attiecas uz Monako Firstisti (4). Turpretī dalībvalstu teritorijām, kas ir īpaši izslēgtas no Savienības muitas teritorijas, nebūtu jāpiemēro eksporta atļaujas prasība, un tāpēc arī tām būtu jāpiemēro atbrīvojums no šīs regulas piemērošanas. Tas attiecas uz Bīzingenas, Helgolandes, Livinjo, Seūtas un Meliljas teritorijām. Tāpat no šīs regulas piemērošanas būtu jāatbrīvo arī eksports uz dalībvalsts kontinentālo šelfu vai ekskluzīvo ekonomikas zonu, ko dalībvalsts deklarējusi saskaņā ar UNCLOS.

| (24) | Šajā regulā paredzētie pasākumi nebūtu jāpiemēro tirdzniecībai starp ES dalībvalstīm. Saskaņā ar izstāšanās līguma 127. panta 3. punktu pārejas perioda laikā Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste ir uzskatāma par dalībvalsti, nevis par trešo valsti. |
| --- | --- |

(24)

Šajā regulā paredzētie pasākumi nebūtu jāpiemēro tirdzniecībai starp ES dalībvalstīm. Saskaņā ar izstāšanās līguma 127. panta 3. punktu pārejas perioda laikā Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste ir uzskatāma par dalībvalsti, nevis par trešo valsti.

| (25) | Dažas no iepriekš minētajām valstīm pašlaik saglabā eksporta ierobežojumus attiecībā uz individuālajiem aizsardzības līdzekļiem. |
| --- | --- |

(25)

Dažas no iepriekš minētajām valstīm pašlaik saglabā eksporta ierobežojumus attiecībā uz individuālajiem aizsardzības līdzekļiem.

| (26) | No eksporta atļauju sistēmas izslēgto valstu un teritoriju iestādēm būtu jāsniedz pietiekamas garantijas, ka tās kontrolēs savu attiecīgo ražojumu eksportu, lai izvairītos no tā, ka tiek apdraudēts Īstenošanas regulas (ES) 2020/402 mērķis. Komisijai tas būtu cieši jāuzrauga. |
| --- | --- |

(26)

No eksporta atļauju sistēmas izslēgto valstu un teritoriju iestādēm būtu jāsniedz pietiekamas garantijas, ka tās kontrolēs savu attiecīgo ražojumu eksportu, lai izvairītos no tā, ka tiek apdraudēts Īstenošanas regulas (ES) 2020/402 mērķis. Komisijai tas būtu cieši jāuzrauga.

| (27) | Lai nepieļautu, ka tiek apdraudēts šīs regulas mērķis, izslēgto valstu un teritoriju iestādēm būtu jādara pieejams šāds eksports uz Savienību. |
| --- | --- |

(27)

Lai nepieļautu, ka tiek apdraudēts šīs regulas mērķis, izslēgto valstu un teritoriju iestādēm būtu jādara pieejams šāds eksports uz Savienību.

| (28) | Lai regulāri novērtētu situāciju un nodrošinātu pārredzamību un konsekvenci, dalībvalstīm būtu jāziņo Komisijai par to lēmumiem apstiprināt vai noraidīt eksporta atļauju pieprasījumus. Komisijai šāda informācija būtu regulāri jādara publiski pieejama, pienācīgi ņemot vērā tās konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(28)

Lai regulāri novērtētu situāciju un nodrošinātu pārredzamību un konsekvenci, dalībvalstīm būtu jāziņo Komisijai par to lēmumiem apstiprināt vai noraidīt eksporta atļauju pieprasījumus. Komisijai šāda informācija būtu regulāri jādara publiski pieejama, pienācīgi ņemot vērā tās konfidencialitāti.

| (29) | Iepriekšējas atļaujas pieprasījumiem ir izņēmuma raksturs, tiem vajadzētu būt paredzētiem konkrētam mērķim un ierobežotam laikposmam. Lai nodrošinātu, ka pasākumi nepaliek spēkā ilgāk, nekā nepieciešams, tie būtu jāpiemēro 30 dienas. Pamatojoties uz notikumu attīstību gan saistībā ar Covid-19 slimības izplatīšanos, gan piedāvājuma un pieprasījuma atbilstību, Komisijai būtu regulāri jāpārskata situācija un jāapsver vajadzība vajadzības gadījumā saīsināt vai pagarināt pasākumu ilgumu. |
| --- | --- |

(29)

Iepriekšējas atļaujas pieprasījumiem ir izņēmuma raksturs, tiem vajadzētu būt paredzētiem konkrētam mērķim un ierobežotam laikposmam. Lai nodrošinātu, ka pasākumi nepaliek spēkā ilgāk, nekā nepieciešams, tie būtu jāpiemēro 30 dienas. Pamatojoties uz notikumu attīstību gan saistībā ar Covid-19 slimības izplatīšanos, gan piedāvājuma un pieprasījuma atbilstību, Komisijai būtu regulāri jāpārskata situācija un jāapsver vajadzība vajadzības gadījumā saīsināt vai pagarināt pasākumu ilgumu.

| (30) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2015/479 3. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(30)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2015/479 3. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| 1) | “eksports” ir eksporta procedūra Regulas (ES) Nr. 952/2013 269. panta nozīmē; |
| --- | --- |

1)

“eksports” ir eksporta procedūra Regulas (ES) Nr. 952/2013 269. panta nozīmē;

| 2) | “Eiropas Savienības muitas teritorija” ir teritorija Regulas (ES) Nr. 952/2013 4. panta nozīmē. |
| --- | --- |

2)

“Eiropas Savienības muitas teritorija” ir teritorija Regulas (ES) Nr. 952/2013 4. panta nozīmē.

2. pants

Eksporta atļauja

1.   Lai eksportētu I pielikumā uzskaitītos konkrētu veidu IAL (neatkarīgi no tā, vai to izcelsme ir Savienībā), ir vajadzīga eksporta atļauja II pielikumā norādītajā formā. Šāda atļauja attiecas tikai uz Savienības precēm (5) un nav vajadzīga ārpussavienības precēm. To piešķir tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, un to izsniedz papīra formā vai elektroniski.

2.   Eksporta atļauja ir vajadzīga visam eksportam, un to izsniedz tad, kad preces ir deklarētas eksportam, un ne vēlāk kā preču izlaišanas brīdī.

3.   Bez šādas derīgas eksporta atļaujas uzrādīšanas šīs preces eksportēt ir aizliegts.

4.   Šā panta 1. un 2. punktā izklāstītie pasākumi neattiecas uz eksportu uz Albānijas Republiku, Andoru, Bosniju un Hercegovinu, Fēru salām, Gibraltāru, Islandes Republiku, Kosovu (6), Lihtenšteinas Firstisti, Melnkalni, Norvēģijas Karalisti, Ziemeļmaķedonijas Republiku, Sanmarīno Republiku, Serbiju, Šveices Konfederāciju, Vatikāna Pilsētvalsti, kā arī aizjūras zemēm un teritorijām, kas uzskaitītas Līguma II pielikumā. Tas pats attiecas uz eksportu uz Bīzingenu, Helgolandi, Livinjo, Seūtu un Melilju.

5.   Šā panta 1. un 2. punktā izklāstītie pasākumi neattiecas uz eksportu uz objektiem, kuri atrodas dalībvalsts kontinentālajā šelfā vai ekskluzīvajā ekonomikas zonā, ko dalībvalsts deklarējusi saskaņā ar UNCLOS.

6.   Pamatojoties uz solidaritātes principu, dalībvalstis atļauj eksportu, kuru izmantos trešās valstīs, lai nodrošinātu ārkārtas piegādes humānās palīdzības kontekstā. Dalībvalstis eksporta atļauju pieprasījumus apstrādā paātrināti, cik drīz vien iespējams, bet ne vēlāk kā 2 darba dienās pēc dienas, kad kompetentajām iestādēm ir sniegta visa vajadzīgā informācija.

7.   Dalībvalstīm būtu pozitīvi jāapsver iespēja piešķirt atļaujas, ja eksports ir paredzēts valsts struktūrām, publiskām struktūrām un citām struktūrām, kas ir publisko tiesību subjekti un atbild par IAL izplatīšanu vai nodošanu to personu rīcībā, kuras skar vai apdraud Covid-19 vai kuras ir iesaistītas Covid-19 uzliesmojuma apkarošanā. Šīs atļaujas būtu jāpiešķir tikai tiktāl, ciktāl eksporta apjoms neapdraud I pielikumā uzskaitīto IAL pieejamību attiecīgās dalībvalsts tirgū vai citur Savienībā. Šajā nolūkā dalībvalstis pirms šādas atļaujas piešķiršanas informē Komisiju, izmantojot šādu e-pasta adresi: SG-CCH@ec.europa.eu. Komisija sniedz atzinumu 48 stundu laikā pēc informācijas saņemšanas.

3. pants

Procedūras aspekti

1.   Ja I pielikumā uzskaitītie IAL atrodas vienā vai vairākās dalībvalstīs, kas nav tā dalībvalsts, kurā iesniegts pieteikums uz eksporta atļauju, šo apstākli norāda pieteikumā. Dalībvalsts kompetentās iestādes, kam eksporta atļaujas pieprasījums iesniegts, nekavējoties sazinās ar tās dalībvalsts vai dalībvalstu, kurās prece atrodas, kompetentajām iestādēm un sniedz attiecīgo informāciju. Minētā dalībvalsts vai dalībvalstis iespējami drīz, bet ne vēlāk kā piecu darba dienu laikā, dara zināmus visus iebildumus, kas tai vai tām varētu būt pret šādas atļaujas piešķiršanu, un dalībvalstij, kurā pieprasījums iesniegts, tie ir saistoši.

2.   Dalībvalstis eksporta atļauju pieprasījumus apstrādā, cik drīz vien iespējams, bet izdod lēmumu ne vēlāk kā piecās darba dienās pēc dienas, kad kompetentajām iestādēm ir sniegta visa vajadzīgā informācija. Izņēmuma apstākļos un pienācīgi pamatotu iemeslu dēļ šo termiņu var pagarināt par vēl 5 darba dienām.

3.   Lemjot, vai saskaņā ar šo regulu piešķirt eksporta atļauju, dalībvalstis ņem vērā visus attiecīgos apsvērumus, arī (attiecīgā gadījumā) to, vai eksportam ir inter alia šādi mērķi:

| — | izpildīt piegādes saistības, kas izriet no kopīga iepirkuma procedūras saskaņā ar 5. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1082/2013/ES (7), |
| --- | --- |

—

izpildīt piegādes saistības, kas izriet no kopīga iepirkuma procedūras saskaņā ar 5. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1082/2013/ES (7),

| — | atbalstīt rescEU tādu medicīnisko pretlīdzekļu vai individuālo aizsardzības līdzekļu uzkrāšanā, kuru mērķis ir apkarot nopietnus pārrobežu veselības apdraudējumus, kā minēts Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2019/570 (8), |
| --- | --- |

—

atbalstīt rescEU tādu medicīnisko pretlīdzekļu vai individuālo aizsardzības līdzekļu uzkrāšanā, kuru mērķis ir apkarot nopietnus pārrobežu veselības apdraudējumus, kā minēts Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2019/570 (8),

| — | reaģēt uz palīdzības pieprasījumu, kas adresēts UCPM (Savienības civilās aizsardzības mehānismam) un ko tas īsteno, kā arī atbalstīt saskaņotas atbalsta darbības, kuras koordinē Integrētais krīzes situāciju politiskās reaģēšanas mehānisms (IPCR), Komisija vai citas Savienības iestādes, |
| --- | --- |

—

reaģēt uz palīdzības pieprasījumu, kas adresēts UCPM (Savienības civilās aizsardzības mehānismam) un ko tas īsteno, kā arī atbalstīt saskaņotas atbalsta darbības, kuras koordinē Integrētais krīzes situāciju politiskās reaģēšanas mehānisms (IPCR), Komisija vai citas Savienības iestādes,

| — | atbalstīt to palīdzības organizāciju oficiālos pasākumus ārvalstīs, kuras saņem aizsardzību saskaņā ar Ženēvas konvenciju, ar nosacījumu, ka tas neskar šo organizāciju spēju darboties kā valsts palīdzības organizācijām, |
| --- | --- |

—

atbalstīt to palīdzības organizāciju oficiālos pasākumus ārvalstīs, kuras saņem aizsardzību saskaņā ar Ženēvas konvenciju, ar nosacījumu, ka tas neskar šo organizāciju spēju darboties kā valsts palīdzības organizācijām,

| — | atbalstīt Pasaules Veselības organizācijas globālā uzliesmojuma brīdināšanas un reaģēšanas tīkla (GOARN) darbības, |
| --- | --- |

—

atbalstīt Pasaules Veselības organizācijas globālā uzliesmojuma brīdināšanas un reaģēšanas tīkla (GOARN) darbības,

| — | atbalstīt ES dalībvalstu operācijas ārvalstīs, arī militāras operācijas, starptautiskas policijas misijas un/vai starptautiskas civilās miera uzturēšanas misijas, |
| --- | --- |

—

atbalstīt ES dalībvalstu operācijas ārvalstīs, arī militāras operācijas, starptautiskas policijas misijas un/vai starptautiskas civilās miera uzturēšanas misijas,

| — | apgādāt Savienības un dalībvalstu delegācijas ārvalstīs. |
| --- | --- |

—

apgādāt Savienības un dalībvalstu delegācijas ārvalstīs.

4.   Dalībvalstis var ņemt vērā citus elementus, piemēram, attiecīgo ražojumu tirgus integrācijas pakāpi, neatkarīgi no tā, vai tā ir panākta saskaņā ar vienošanos, ar ko izveido brīvās tirdzniecības zonu ar paredzēto eksporta valsti, kā arī ģeogrāfisko tuvumu.

5.   Pieņemot lēmumu par to, vai piešķirt eksporta atļauju, dalībvalstis nodrošina pietiekamu piegādi Savienībā, lai apmierinātu pieprasījumu pēc I pielikumā uzskaitītajiem IAL. Tāpēc eksporta atļaujas var piešķirt tikai tad, ja attiecīgais sūtījums neapdraud šo preču pieejamību attiecīgās dalībvalsts tirgū vai citur Savienībā. Lai vislabāk varētu novērtēt situāciju, dalībvalstis informē Komisiju, izmantojot e-pasta adresi SG-CCH@ec.europa.eu, jo īpaši, ja plānotā eksporta apjoms var izraisīt deficītu.

6.   Komisija sniedz atzinumu 48 stundu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.

7.   Dalībvalstis var nolemt eksporta atļauju pieprasījumu apstrādei izmantot elektroniskus dokumentus.

4. pants

Paziņojumi

1.   Dalībvalstis nekavējoties paziņo Komisijai par piešķirtajām un atteiktajām atļaujām.

2.   Šajos paziņojumos ietver šādus elementus:

| a) | kompetentās iestādes nosaukums un kontaktinformācija; |
| --- | --- |

a)

kompetentās iestādes nosaukums un kontaktinformācija;

| b) | eksportētāja identitāte; |
| --- | --- |

b)

eksportētāja identitāte;

| c) | galamērķa valsts; |
| --- | --- |

c)

galamērķa valsts;

| d) | galasaņēmējs; |
| --- | --- |

d)

galasaņēmējs;

| e) | eksporta atļaujas apstiprināšana vai atteikums; |
| --- | --- |

e)

eksporta atļaujas apstiprināšana vai atteikums;

| f) | preces kods; |
| --- | --- |

f)

preces kods;

| g) | daudzums; |
| --- | --- |

g)

daudzums;

| h) | preču mērvienība un apraksts. |
| --- | --- |

h)

preču mērvienība un apraksts.

Paziņojumu iesniedz elektroniski uz šādu adresi: TRADE-EXPORTAUTHORISATIONPPE@ec.europa.eu

3.   Komisija šo informāciju par piešķirtajām un atteiktajām atļaujām dara publiski pieejamu, pienācīgi ņemot vērā iesniegto datu konfidencialitāti.

5. pants

Pārskatīšanas klauzula

Komisija uzrauga situāciju un pēc vajadzības ātri pārskata šīs regulas piemērošanas periodu un tās ražojumu tvērumu, ņemot vērā Covid-19 slimības izraisītās epidemioloģiskās krīzes attīstību un piedāvājuma un pieprasījuma pietiekamību Savienības tirgū.

6. pants

Nobeiguma noteikumi

Šī regula stājas spēkā 2020. gada 26. aprīlī. To piemēro 30 dienas.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 23. aprīlī

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 83, 27.3.2015., 34. lpp.

1

(2)  Komisijas 2020. gada 14. marta Īstenošanas regula (ES) 2020/402, ar ko uz noteiktu ražojumu eksportu attiecina prasību uzrādīt eksporta atļauju (OV L 77 I, 15.3.2020., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2020. gada 19. marta Īstenošanas regula (ES) 2020/426, ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) 2020/402, ar ko uz noteiktu ražojumu eksportu attiecina prasību uzrādīt eksporta atļauju (OV L 84 I, 20.3.2020., 1. lpp.).

3

(4)  Sk. 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

4

(5)  Attiecībā uz izslēgtajiem darījumiem sk. 269. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.) (ar grozījumiem).

5

(6)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 (1999) un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 22. oktobra Lēmums Nr. 1082/2013/ES par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 2119/98/EK (OV L 293, 5.11.2013., 1. lpp.).

7

(8)  Komisijas 2019. gada 8. aprīļa Īstenošanas lēmums (ES) 2019/570, ar ko paredz noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 1313/2013/ES īstenošanu attiecībā uz rescEU spējām un groza Komisijas Īstenošanas lēmumu 2014/762/ES (OV L 99, 10.4.2019., 41. lpp.).

8

rescEU

---

I PIELIKUMS

Aizsardzības līdzekļi

Šajā pielikumā uzskaitītie aizsardzības līdzekļi atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/425 (1) noteikumiem un Padomes Direktīvas 93/42/EEK (2) noteikumiem attiecībā uz I klases medicīnas ierīcēm.

| Kategorija | Apraksts | KN kodi |
| --- | --- | --- |
| Aizsargbrilles un sejsegi | — | Aizsardzība pret potenciāli infekciozu materiālu, |

Kategorija

Apraksts

KN kodi

Aizsargbrilles un sejsegi

—

Aizsardzība pret potenciāli infekciozu materiālu,

| — | aptver acis un zonu ap tām, |
| --- | --- |

—

aptver acis un zonu ap tām,

| — | savietojami ar dažādiem filtrējošo aizsargmasku (FFP) un sejas masku modeļiem, |
| --- | --- |

—

savietojami ar dažādiem filtrējošo aizsargmasku (FFP) un sejas masku modeļiem,

| — | caurspīdīga lēca, |
| --- | --- |

—

caurspīdīga lēca,

| — | atkārtoti lietojamas (var iztīrīt un dezinficēt) vai vienreiz lietojamas preces, |
| --- | --- |

—

atkārtoti lietojamas (var iztīrīt un dezinficēt) vai vienreiz lietojamas preces,

| — | var cieši noslēgt sejas ādu. |
| --- | --- |

—

var cieši noslēgt sejas ādu.

ex 9004 90 10

ex 9004 90 90

Mutes un deguna aizsardzības līdzekļi

| — | Maskas lietotāja aizsardzībai pret iespējami infekciozu materiālu vai lai novērstu to, ka lietotājs izplata šādu materiālu, |
| --- | --- |

—

Maskas lietotāja aizsardzībai pret iespējami infekciozu materiālu vai lai novērstu to, ka lietotājs izplata šādu materiālu,

| — | atkārtoti lietojamas (var iztīrīt un dezinficēt) vai vienreiz lietojamas preces, |
| --- | --- |

—

atkārtoti lietojamas (var iztīrīt un dezinficēt) vai vienreiz lietojamas preces,

| — | var ietvert sejas aizsegu, |
| --- | --- |

—

var ietvert sejas aizsegu,

| — | arī ar maināmu filtru. |
| --- | --- |

—

arī ar maināmu filtru.

ex 6307 90 98

ex 9020 00 00

Aizsargapģērbi

| — | Nesterils apģērbs (piemēram, virsvalki, tērps) lietotāja aizsardzībai pret iespējami infekciozu materiālu vai lai novērstu to, ka lietotājs izplata šādu materiālu, |
| --- | --- |

—

Nesterils apģērbs (piemēram, virsvalki, tērps) lietotāja aizsardzībai pret iespējami infekciozu materiālu vai lai novērstu to, ka lietotājs izplata šādu materiālu,

| — | atkārtoti lietojamas (var iztīrīt un dezinficēt) vai vienreiz lietojamas preces. |
| --- | --- |

—

atkārtoti lietojamas (var iztīrīt un dezinficēt) vai vienreiz lietojamas preces.

ex 3926 20 00

ex 4015 90 00

ex 6113 00

ex 6114

ex 6210 10 10

6210 10 92

ex 6210 10 98

ex 6210 20 00

ex 6210 30 00

ex 6210 40 00

ex 6210 50 00

ex 6211 32 10

ex 6211 32 90

ex 6211 33 10

ex 6211 33 90

ex 6211 39 00

ex 6211 42 10

ex 6211 42 90

ex 6211 43 10

ex 6211 43 90

ex 6211 49 00

ex 9020 00 00

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 9. marta Regula (ES) 2016/425 par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/686/EEK (OV L 81, 31.3.2016., 51. lpp.).

(2)  Padomes 1993. gada 14. jūnija Direktīva 93/42/EEK par medicīnas ierīcēm (OV L 69, 12.7.1993., 1. lpp.).

---

II PIELIKUMS

Eksporta atļaujas pieprasījums, kas minēts 2. pantā

Piešķirot eksporta atļaujas, dalībvalstis izdotajā veidlapā cenšas skaidri norādīt atļaujas veidu. Šī eksporta atļauja ir derīga visās Eiropas Savienības dalībvalstīs līdz tās derīguma termiņa beigām.

| EIROPAS SAVIENĪBA | Individuālo aizsardzības līdzekļu eksports (Regula (ES) 2020/568) |
| --- | --- |
| 1. | Eksportētājs

  (EORI numurs, ja vajadzīgs) |

EIROPAS SAVIENĪBA

Individuālo aizsardzības līdzekļu eksports (Regula (ES) 2020/568)

1.

Eksportētājs

(EORI numurs, ja vajadzīgs)

| 2. | Atļaujas numurs |
| --- | --- |

2.

Atļaujas numurs

| 3. | Derīguma termiņš |
| --- | --- |

3.

Derīguma termiņš

| 4. | Izdevēja iestāde |
| --- | --- |

4.

Izdevēja iestāde

| 5. | Galamērķa valsts |
| --- | --- |

5.

Galamērķa valsts

| 6. | Galasaņēmējs |
| --- | --- |

6.

Galasaņēmējs

| 6a. | Vai eksports veicina kādu no 3. pantā uzskaitītajiem apsvērumiem, vai arī tas ir paredzēts, lai nodrošinātu ārkārtas piegādes humānās palīdzības kontekstā, kā noteikts 2. panta 6. punktā? |
| --- | --- |

6a.

Vai eksports veicina kādu no 3. pantā uzskaitītajiem apsvērumiem, vai arī tas ir paredzēts, lai nodrošinātu ārkārtas piegādes humānās palīdzības kontekstā, kā noteikts 2. panta 6. punktā?

| 7. | Preces kods |
| --- | --- |

7.

Preces kods

| 8. | Daudzums |
| --- | --- |

8.

Daudzums

| 9. | Mērvienība |
| --- | --- |

9.

Mērvienība

| 10. | Preču apraksts |
| --- | --- |

10.

Preču apraksts

| 11. | Vieta |
| --- | --- |

11.

Vieta

| 7. | Preces kods |
| --- | --- |

7.

Preces kods

| 8. | Daudzums |
| --- | --- |

8.

Daudzums

| 9. | Mērvienība |
| --- | --- |

9.

Mērvienība

| 10. | Preču apraksts |
| --- | --- |

10.

Preču apraksts

| 11. | Vieta |
| --- | --- |

11.

Vieta

| 7. | Preces kods |
| --- | --- |

7.

Preces kods

| 8. | Daudzums |
| --- | --- |

8.

Daudzums

| 9. | Mērvienība |
| --- | --- |

9.

Mērvienība

| 10. | Preču apraksts |
| --- | --- |

10.

Preču apraksts

| 11. | Vieta |
| --- | --- |

11.

Vieta

| 7. | Preces kods |
| --- | --- |

7.

Preces kods

| 8. | Daudzums |
| --- | --- |

8.

Daudzums

| 9. | Mērvienība |
| --- | --- |

9.

Mērvienība

| 10. | Preču apraksts |
| --- | --- |

10.

Preču apraksts

| 11. | Vieta |
| --- | --- |

11.

Vieta

| 12. | Paraksts, vieta un datums, zīmogs |
| --- | --- |

12.

Paraksts, vieta un datums, zīmogs

Paskaidrojumi par eksporta atļaujas veidlapu

Ja vien nav norādīts citādi, visas ailes ir jāaizpilda obligāti.

Lai atļauju varētu pieprasīt četriem dažādiem ražojumiem, 7.–11. aili atkārto četras reizes.

| 1. aile | Eksportētājs | Atļauju saņēmušā eksportētāja pilns vārds/nosaukums un adrese, kā arī EORI numurs, ja piemērojams. |
| --- | --- | --- |
| 2. aile | Atļaujas numurs | Atļaujas numuru aizpilda eksporta atļauju izdevusī iestāde, un tam ir šāds formāts: XXgggg999999, kur XX ir izdevējas dalībvalsts 2 burtu ģeonomenklatūras kods  (1), gggg ir atļaujas izdošanas 4 ciparu gads, 999999 ir 6 ciparu numurs, kas ir unikāls XXgggg robežās un ko piešķir izdevēja iestāde. |
| 3. aile | Derīguma termiņš | Izdevēja iestāde var noteikt atļaujas derīguma termiņu. Šis termiņš nevar būt vēlāks par 30 dienām pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
  Ja izdevēja iestāde nav noteikusi derīguma termiņu, atļaujas derīguma termiņš beidzas vēlākais 30 dienas pēc šīs regulas stāšanās spēkā. |
| 4. aile | Izdevēja iestāde | Eksporta atļauju izdevušās dalībvalsts iestādes pilns nosaukums un adrese. |
| 5. aile | Galamērķa valsts | Preču, par kurām atļauja ir izdota, galamērķa valsts 2 burtu ģeonomenklatūras kods. |
| 6. aile | Galasaņēmējs | Preču galasaņēmēja pilns vārds/nosaukums un adrese, ja tas ir zināms izdošanas brīdī, un EORI numurs, ja piemērojams. Ja izdošanas brīdī galasaņēmējs nav zināms, lauku atstāj tukšu. |
| 6a. aile | Vai eksports veicina kādu no 3. pantā uzskaitītajiem apsvērumiem, vai arī tas ir paredzēts, lai nodrošinātu ārkārtas piegādes humānās palīdzības kontekstā, kā noteikts 2. panta 6. punktā? | Ja eksports kalpo kādam no 3. pantā uzskaitītajiem apsvērumiem vai ja eksports ir paredzēts, lai nodrošinātu ārkārtas piegādes humānās palīdzības kontekstā, kā noteikts 2. panta 6. punktā, tas būtu jānorāda. |
| 7. aile | Preces kods | Harmonizētās sistēmas vai kombinētās nomenklatūras  (2) ciparu kods, ar kuru eksporta preces klasificē, izdodot atļauju. |
| 8. aile | Daudzums | Preču daudzums mērvienībā, kura norādīta 9. ailē. |
| 9. aile | Mērvienība | Mērvienība, kurā izteikts 8. ailē norādītais daudzums. Izmantojamās vienības ir “P/ST” precēm, ko saskaita pēc vienību skaita (piemēram, maskas). |
| 10. aile | Preču apraksts | Preču apraksts brīvā tekstā, kas ir pietiekami precīzs, lai preces varētu identificēt. |
| 11. aile | Vieta | Tās dalībvalsts ģeonomenklatūras kods, kurā preces atrodas. Ja preces atrodas izdevējas iestādes dalībvalstī, šo aili atstāj tukšu. |
| 12. aile | Paraksts, vieta un datums, zīmogs | Izdevējas iestādes paraksts un zīmogs. Atļaujas izdošanas vieta un datums. |

1. aile

Eksportētājs

Atļauju saņēmušā eksportētāja pilns vārds/nosaukums un adrese, kā arī EORI numurs, ja piemērojams.

2. aile

Atļaujas numurs

Atļaujas numuru aizpilda eksporta atļauju izdevusī iestāde, un tam ir šāds formāts: XXgggg999999, kur XX ir izdevējas dalībvalsts 2 burtu ģeonomenklatūras kods  (1), gggg ir atļaujas izdošanas 4 ciparu gads, 999999 ir 6 ciparu numurs, kas ir unikāls XXgggg robežās un ko piešķir izdevēja iestāde.

3. aile

Derīguma termiņš

Izdevēja iestāde var noteikt atļaujas derīguma termiņu. Šis termiņš nevar būt vēlāks par 30 dienām pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

Ja izdevēja iestāde nav noteikusi derīguma termiņu, atļaujas derīguma termiņš beidzas vēlākais 30 dienas pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

4. aile

Izdevēja iestāde

Eksporta atļauju izdevušās dalībvalsts iestādes pilns nosaukums un adrese.

5. aile

Galamērķa valsts

Preču, par kurām atļauja ir izdota, galamērķa valsts 2 burtu ģeonomenklatūras kods.

6. aile

Galasaņēmējs

Preču galasaņēmēja pilns vārds/nosaukums un adrese, ja tas ir zināms izdošanas brīdī, un EORI numurs, ja piemērojams. Ja izdošanas brīdī galasaņēmējs nav zināms, lauku atstāj tukšu.

6a. aile

Vai eksports veicina kādu no 3. pantā uzskaitītajiem apsvērumiem, vai arī tas ir paredzēts, lai nodrošinātu ārkārtas piegādes humānās palīdzības kontekstā, kā noteikts 2. panta 6. punktā?

Ja eksports kalpo kādam no 3. pantā uzskaitītajiem apsvērumiem vai ja eksports ir paredzēts, lai nodrošinātu ārkārtas piegādes humānās palīdzības kontekstā, kā noteikts 2. panta 6. punktā, tas būtu jānorāda.

7. aile

Preces kods

Harmonizētās sistēmas vai kombinētās nomenklatūras  (2) ciparu kods, ar kuru eksporta preces klasificē, izdodot atļauju.

8. aile

Daudzums

Preču daudzums mērvienībā, kura norādīta 9. ailē.

9. aile

Mērvienība

Mērvienība, kurā izteikts 8. ailē norādītais daudzums. Izmantojamās vienības ir “P/ST” precēm, ko saskaita pēc vienību skaita (piemēram, maskas).

10. aile

Preču apraksts

Preču apraksts brīvā tekstā, kas ir pietiekami precīzs, lai preces varētu identificēt.

11. aile

Vieta

Tās dalībvalsts ģeonomenklatūras kods, kurā preces atrodas. Ja preces atrodas izdevējas iestādes dalībvalstī, šo aili atstāj tukšu.

12. aile

Paraksts, vieta un datums, zīmogs

Izdevējas iestādes paraksts un zīmogs. Atļaujas izdošanas vieta un datums.

---

(1)  Komisijas 2012. gada 27. novembra Regula (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.).

(2)  Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

---

LĒMUMI

| 24.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 129/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 129/16

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/569

(2020. gada 16. aprīlis),

ar ko nosaka vienotu tās informācijas formu un saturu, kura dalībvalstīm jāsniedz saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību, un atceļ Komisijas Īstenošanas lēmumu 2012/707/ES

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 2179)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Direktīvu 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (1) un jo īpaši tās 43. panta 4. punktu un 54. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | saskaņā ar grozījumiem, kas izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1010 (2), Direktīva 2010/63/ES tagad paredz, ka dalībvalstīm atļauto projektu netehniskie kopsavilkumi un to atjauninājumi ir Komisijai jāiesniedz elektroniski. Lai Komisija varētu izveidot un uzturēt centralizētu šādu kopsavilkumu un atjauninājumu datubāzi un nodrošināt, ka tās datos var izdarīt jēgpilnus meklējumus, šie kopsavilkumi un atjauninājumi ir jāiesniedz vienotā formātā. Tāpēc vajadzētu izveidot formulārus, kas izmantojami, iesniedzot projektu netehniskos kopsavilkumus un to atjauninājumus, un dalībvalstīm šos kopsavilkumus un atjauninājumus vajadzētu augšupielādēt Komisijas izveidotajā datubāzē. |
| --- | --- |

(1)

saskaņā ar grozījumiem, kas izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1010 (2), Direktīva 2010/63/ES tagad paredz, ka dalībvalstīm atļauto projektu netehniskie kopsavilkumi un to atjauninājumi ir Komisijai jāiesniedz elektroniski. Lai Komisija varētu izveidot un uzturēt centralizētu šādu kopsavilkumu un atjauninājumu datubāzi un nodrošināt, ka tās datos var izdarīt jēgpilnus meklējumus, šie kopsavilkumi un atjauninājumi ir jāiesniedz vienotā formātā. Tāpēc vajadzētu izveidot formulārus, kas izmantojami, iesniedzot projektu netehniskos kopsavilkumus un to atjauninājumus, un dalībvalstīm šos kopsavilkumus un atjauninājumus vajadzētu augšupielādēt Komisijas izveidotajā datubāzē.

| (2) | Direktīva 2010/63/ES paredz, ka dalībvalstīm arī informācija par minētās direktīvas īstenošanu un statistikas informācija par dzīvnieku izmantošanu procedūrās ir Komisijai jāiesniedz elektroniski. |
| --- | --- |

(2)

Direktīva 2010/63/ES paredz, ka dalībvalstīm arī informācija par minētās direktīvas īstenošanu un statistikas informācija par dzīvnieku izmantošanu procedūrās ir Komisijai jāiesniedz elektroniski.

| (3) | Pamatojoties uz dalībvalstu iesniegto informāciju par Direktīvas 2010/63/ES īstenošanu, Komisijas dienestiem ir jāpublicē un regulāri jāatjaunina Savienības mēroga pārskats.Tāpat Direktīva 2010/63/ES paredz, ka Komisijas dienestiem dalībvalstu iesniegtie statistikas dati un attiecīgais kopsavilkums katru gadu ir jāpublisko. Lai Komisija varētu izpildīt abas minētās prasības, būtu jānosaka, kādam jābūt šīs informācijas saturam, proti, jānosaka informācijas kategorijas. |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz dalībvalstu iesniegto informāciju par Direktīvas 2010/63/ES īstenošanu, Komisijas dienestiem ir jāpublicē un regulāri jāatjaunina Savienības mēroga pārskats.Tāpat Direktīva 2010/63/ES paredz, ka Komisijas dienestiem dalībvalstu iesniegtie statistikas dati un attiecīgais kopsavilkums katru gadu ir jāpublisko. Lai Komisija varētu izpildīt abas minētās prasības, būtu jānosaka, kādam jābūt šīs informācijas saturam, proti, jānosaka informācijas kategorijas.

| (4) | Runājot par īstenošanas informāciju, paziņojamām informācijas kategorijām būtu jākorelē ar relevantajām Direktīvas 2010/63/ES prasībām. Runājot par statistikas informāciju, ir jānosaka ievadāmo statistikas datu kategorijas, kas ir pieejamas brīvpieejas datubāzē ar meklēšanas funkciju, kuru Komisija izveidojusi saskaņā ar Direktīvu 2010/63/ES. |
| --- | --- |

(4)

Runājot par īstenošanas informāciju, paziņojamām informācijas kategorijām būtu jākorelē ar relevantajām Direktīvas 2010/63/ES prasībām. Runājot par statistikas informāciju, ir jānosaka ievadāmo statistikas datu kategorijas, kas ir pieejamas brīvpieejas datubāzē ar meklēšanas funkciju, kuru Komisija izveidojusi saskaņā ar Direktīvu 2010/63/ES.

| (5) | Lai uzlabotu pārredzamību un samazinātu administratīvo slogu, būtu jānosaka, ka dalībvalstīm, iesniedzot informāciju par Direktīvas 2010/63/ES īstenošanu un statistikas informāciju par dzīvnieku izmantošanu procedūrās, ir jāizmanto Komisijas izveidotā datubāze. |
| --- | --- |

(5)

Lai uzlabotu pārredzamību un samazinātu administratīvo slogu, būtu jānosaka, ka dalībvalstīm, iesniedzot informāciju par Direktīvas 2010/63/ES īstenošanu un statistikas informāciju par dzīvnieku izmantošanu procedūrās, ir jāizmanto Komisijas izveidotā datubāze.

| (6) | Tas, kādam jābūt tās detalizētās informācijas saturam un formātam, kas dalībvalstīm jāiesniedz par metodēm, kuras uzskatāmas par vismaz tikpat humānām kā Direktīvas 2010/63/ES IV pielikumā uzskaitītās, būtu jānosaka tā, lai minētajā pielikumā iekļauto nonāvēšanas metožu sarakstu būtu iespējams atjaunināt. Tāpēc ir lietderīgi izveidot tādu formulāru, kurā ir vieta informācijai par metodes veidu, skartajām sugām un pamatojumu atbrīvojuma piešķiršanai, un paredzēt, ka dalībvalstīm šis formulārs ir jāizmanto. |
| --- | --- |

(6)

Tas, kādam jābūt tās detalizētās informācijas saturam un formātam, kas dalībvalstīm jāiesniedz par metodēm, kuras uzskatāmas par vismaz tikpat humānām kā Direktīvas 2010/63/ES IV pielikumā uzskaitītās, būtu jānosaka tā, lai minētajā pielikumā iekļauto nonāvēšanas metožu sarakstu būtu iespējams atjaunināt. Tāpēc ir lietderīgi izveidot tādu formulāru, kurā ir vieta informācijai par metodes veidu, skartajām sugām un pamatojumu atbrīvojuma piešķiršanai, un paredzēt, ka dalībvalstīm šis formulārs ir jāizmanto.

| (7) | Šā lēmuma pamatā esošie uzdevumi ir savstarpēji cieši saistīti, jo skar to, kā dalībvalstis paziņo informāciju saskaņā ar Direktīvu 2010/63/ES. Tā kā pastāv šī būtiskā saistība un ir vajadzīgs nodrošināt konsekventu un saskanīgu pieeju, ir lietderīgi pieņemt vienu lēmumu, ar kuru nosaka visas prasības, kuras izriet no šiem uzdevumiem. Tāpēc Komisijas Īstenošanas lēmumu 2012/707/ES (3), ar ko nosaka vienotu formu, kādā sniedzama Direktīvas 2010/63/ES 54. pantā minētā informācija, vajadzētu aizstāt ar jaunu īstenošanas lēmumu, kura pamatā ir Direktīvas 2010/63/ES 43. panta 4. punkts un 54. panta. 4. punkts. Tādēļ Īstenošanas lēmums 2012/707/ES būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(7)

Šā lēmuma pamatā esošie uzdevumi ir savstarpēji cieši saistīti, jo skar to, kā dalībvalstis paziņo informāciju saskaņā ar Direktīvu 2010/63/ES. Tā kā pastāv šī būtiskā saistība un ir vajadzīgs nodrošināt konsekventu un saskanīgu pieeju, ir lietderīgi pieņemt vienu lēmumu, ar kuru nosaka visas prasības, kuras izriet no šiem uzdevumiem. Tāpēc Komisijas Īstenošanas lēmumu 2012/707/ES (3), ar ko nosaka vienotu formu, kādā sniedzama Direktīvas 2010/63/ES 54. pantā minētā informācija, vajadzētu aizstāt ar jaunu īstenošanas lēmumu, kura pamatā ir Direktīvas 2010/63/ES 43. panta 4. punkts un 54. panta. 4. punkts. Tādēļ Īstenošanas lēmums 2012/707/ES būtu jāatceļ.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīvas 2010/63/ES 43. panta 3. punkta otrā teikuma nolūkā dalībvalstis šā lēmuma I pielikumā norādīto informāciju iesniedz, izmantojot datubāzi, ko Komisija izveidojusi saskaņā ar minētās direktīvas 43. panta 4. punkta trešo teikumu. Projektu netehniskie kopsavilkumi un to atjauninājumi atbilst šā lēmuma I pielikumā dotajiem formulāriem.

2. pants

Direktīvas 2010/63/ES 54. panta 1. punkta nolūkā dalībvalstis šā lēmuma II pielikumā norādīto informāciju iesniedz, izmantojot datubāzi, ko Komisija izveidojusi saskaņā ar minētās direktīvas 54. panta 2. punkta trešās daļas pirmo teikumu.

3. pants

Direktīvas 2010/63/ES 54. panta 2. punkta nolūkā dalībvalstis šā lēmuma III pielikumā norādīto informāciju iesniedz, izmantojot datubāzi, ko Komisija izveidojusi saskaņā ar minētās direktīvas 54. panta 2. punkta trešās daļas pirmo teikumu.

4. pants

Direktīvas 2010/63/ES 54. panta 3. punkta nolūkā dalībvalstis šā lēmuma IV pielikumā norādīto informāciju iesniedz, izmantojot minētajā pielikumā doto formulāru.

5. pants

Īstenošanas lēmumu 2012/707/ES atceļ no 2020. gada 17. aprīļa. Atsauces uz atcelto lēmumu uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu V pielikumā.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2020. gada 16. aprīlī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  OV L 276, 20.10.2010., 33. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 5. jūnija Regula (ES) 2019/1010 par ziņošanas pienākumu pielāgošanu ar vidi saistītu tiesību aktu jomā un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 166/2006 un (ES) Nr. 995/2010, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/49/EK, 2004/35/EK, 2007/2/EK, 2009/147/EK un 2010/63/ES, Padomes Regulas (EK) Nr. 338/97 un (EK) Nr. 2173/2005 un Padomes Direktīvu 86/278/EEK (OV L 170, 25.6.2019., 115. lpp.)

2

(3)  Komisijas 2012. gada 14. novembra Īstenošanas lēmums 2012/707/ES, ar ko nosaka vienotu formu, kādā sniedzama informācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (OV L 320, 17.11.2012., 33. lpp.).

3

---

I PIELIKUMS

A DAĻA

Formulārs, ko izmanto, iesniedzot Direktīvas 2010/63/ES 43. panta 1. punktā minētos projektu netehniskos kopsavilkumus

| Projekta nosaukums | |
| --- | --- |
| Projekta ilgums

  (mēnešos) | |
| Atslēgvārdi (ne vairāk par 5) (1) | |
| Projekta nolūks
   (2)

  (iespējamas vairākas atbildes) | — | Fundamentālie pētījumi (3) |

Projekta nosaukums

Projekta ilgums

(mēnešos)

Atslēgvārdi (ne vairāk par 5) (1)

Projekta nolūks
   (2)

(iespējamas vairākas atbildes)

—

Fundamentālie pētījumi (3)

| — | Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi (3) |
| --- | --- |

—

Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi (3)

| — | Izmantošana regulatīviem mērķiem un rutīnveida ražošanā:






  — | kvalitātes kontrole (arī partijas drošuma un stipruma testi) |
| --- | --- | --- |

—

Izmantošana regulatīviem mērķiem un rutīnveida ražošanā:

—

kvalitātes kontrole (arī partijas drošuma un stipruma testi)

| — | citi iedarbīguma un panesamības testi |
| --- | --- |

—

citi iedarbīguma un panesamības testi

| — | toksicitātes testi un citi drošuma testi, arī farmakoloģijā |
| --- | --- |

—

toksicitātes testi un citi drošuma testi, arī farmakoloģijā

| — | rutīnveida ražošana |
| --- | --- |

—

rutīnveida ražošana

| — | Dabiskās vides aizsardzība cilvēka vai dzīvnieku veselības vai labklājības interesēs |
| --- | --- |

—

Dabiskās vides aizsardzība cilvēka vai dzīvnieku veselības vai labklājības interesēs

| — | Sugu saglabāšana |
| --- | --- |

—

Sugu saglabāšana

| — | Augstākā izglītība |
| --- | --- |

—

Augstākā izglītība

| — | Apmācība |
| --- | --- |

—

Apmācība

| — | Tiesu medicīniskā izmeklēšana |
| --- | --- |

—

Tiesu medicīniskā izmeklēšana

| — | Tādu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku koloniju uzturēšana, kurus neizmanto citās procedūrās |
| --- | --- |

—

Tādu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku koloniju uzturēšana, kurus neizmanto citās procedūrās

Projekta mērķi un paredzamie ieguvumi

Apraksta projekta mērķus (piemēram, noskaidrot specifiskas zinātniskas neskaidrības vai apmierināt zinātniskas vai klīniskas vajadzības).

Kādi ir iespējamie ieguvumi no šī projekta? Izskaidro, kā šis projekts virzītu uz priekšu zinātni vai galu galā nāktu par labu cilvēkiem, dzīvniekiem vai videi. Attiecīgā gadījumā nošķir īstermiņa ieguvumus (projekta darbības laikā) un ilgtermiņa ieguvumus (kas var rasties jau pēc projekta pabeigšanas).

Paredzamais kaitējums

Kādās procedūrās dzīvniekus parasti izmantos (piemēram, injekcijas, ķirurģiskas procedūras)? Norāda šo procedūru skaitu un ilgumu.

Kāda un cik ilga ir sagaidāmā ietekme/kaitīgā ietekme uz dzīvniekiem, piemēram, sāpes, svara zudums, neaktivitāte / samazināts kustīgums, stress, anomāla uzvedība?

Kādas sugas dzīvniekus paredzēts izmantot un kādā skaitā? Kādas ir gaidāmās smaguma pakāpes un dzīvnieku skaits katrā smaguma pakāpes kategorijā (pa sugām)?

Suga
   (4)

Aplēstais kopējais skaits

Aplēstais skaits katrā smaguma pakāpes kategorijā

Neatgriezeniska

Viegla

Mērena

Smaga

Kas notiks ar dzīvniekiem, kas procedūras beigās ir dzīvi? (5)
   (6)

Atkalizmantošana: aplēstais skaits

Atgriešana dzīvotnē / audzēšanas sistēmā: aplēstais skaits

Izmitināšana jaunā mājvietā: aplēstais skaits

Norāda iemeslus, kāpēc plānots ar dzīvniekiem pēc procedūras rīkoties šādi.

3R principu (aizstāšana, samazināšana, pilnveidošana) piemērošana

1. Aizstāšana

Norāda, kādas ir šajā jomā pieejamās iespējas neizmantot dzīvniekus, un kāpēc tās šajā projektā nevar izmantot.

2. Samazināšana

Izskaidro, kā noteikts projektam vajadzīgais dzīvnieku skaits. Apraksta, kas darīts, lai samazinātu izmantojamo dzīvnieku skaitu, un kādi principi izmantoti pētījuma plāna izstrādē. Attiecīgā gadījumā apraksta, kādu praksi piekops visā projekta gaitā, lai, nezaudējot saskanību ar zinātniskajiem mērķiem, līdz minimumam samazinātu izmantoto dzīvnieku skaitu. Šāda prakse var būt, piemēram, izmēģinājuma pētījumi, datormodelēšana, audu kopizmantošana un atkalizmantošana.

3. Pilnveidošana

Sniedz piemērus specifiskiem pasākumiem (piemēram, intensīvāks monitorings, pēcoperācijas aprūpe, atsāpināšana, dzīvnieku apmācība), kas saistībā ar procedūrām jāveic, lai mazinātu dzīvnieku labturības pasliktināšanos (kaitējumus). Apraksta mehānismus, kā visā projekta gaitā tiks ieviesti visjaunākie pilnveidošanas paņēmieni.

Izskaidro, kāpēc izvēlētas konkrētās sugas un īpatņi attiecīgajā dzīves posmā.

Retrospektīvajam novērtējumam izvēlēts projekts
   (7)

Termiņš

Ietver smagas procedūras

Izmanto primātus, kas nav cilvēku ģints primāti

Cits iemesls

B DAĻA

Formulārs, ko izmanto, iesniedzot Direktīvas 2010/63/ES 43. panta 2. punktā minētos projektu netehnisko kopsavilkumu atjauninājumus

| Nosaukums (tāds pats kā projekta netehniskajā kopsavilkumā) | |
| --- | --- |
| Retrospektīvā novērtējuma iemesls
   (8) | Izmanto primātus, kas nav cilvēku ģints primāti | Ietver smagas procedūras | Cits iemesls |
| “Cita iemesla” skaidrojums | |
| Mērķu sasniegšana |
| Īsi izskaidro, vai un kādā mērā ir sasniegti apstiprinātajā projektā izvirzītie mērķi. Ja mērķi nav sasniegti, norāda iemeslus.
  Vai ir bijuši citi būtiski konstatējumi?
  Kādi ir ieguvumi no līdzšinējā darba un vai ir paredzami vēl citi ieguvumi nākotnē?
  Vai projekta rezultāti ir izplatīti, t. sk. gadījumos, kad hipotēzes nav pierādītas? Ja jā, apraksta, kā. Ja nē, norāda, kā un kad rezultātus iecerēts publiskot. | |
| Kaitējumi |
| Suga
   (9) | Izmantoto dzīvnieku kopējais skaits | Dzīvnieku skaits, iedalot pēc faktiskās smaguma pakāpes |
| Neatgriezeniska | Viegla | Mērena | Smaga |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| Izmantoto dzīvnieku skaits un faktiskās smaguma pakāpes salīdzinājumā ar aplēsēm. Ja faktiskais skaits ir lielāks par aplēsto, sniedz skaidrojumu. Ja faktiskais skaits ir mazāks, sniedz skaidrojumu, izņemot gadījumus, kad iemesls ir samazināšana vai pilnveidošana. | |
| Pētījuma beigās dzīvi palikušo dzīvnieku liktenis salīdzinājumā ar aplēsēm. Sniedz skaidrojumu. | |
| Elementi, kas var sekmēt 3R principu tālāku īstenošanu |
| 1. Aizstāšana |
| Vai, pateicoties projektā gūtajām zināšanām, ir apzinātas/izstrādātas kādas jaunas pieejas, kas ļautu līdzīgos projektos pilnībā vai daļēji aizstāt dzīvnieku izmantošanu (te ietilpst arī jaunu in vitro vai in silico paņēmienu izstrāde/validēšana)? | |
| 2. Samazināšana |
| Vai, pateicoties projektā gūtajām zināšanām, varētu uzlabot eksperimenta plānu tā, lai būtu iespējams vēl vairāk samazināt dzīvnieku izmantošanu; ja jā, tad kā?
  Ja izmantoto dzīvnieku skaits bijis mazāks par sākotnēji aplēsto, sniedz skaidrojumu. | |
| 3. Pilnveidošana |
| Ja faktiskās smaguma pakāpes bijušas zemākas par sākotnēji aplēstajām, sniedz skaidrojumu.
  Vai, pateicoties projektā gūtajām jaunajām zināšanām, var secināt, ka vēl aizvien vispiemērotākais paņēmiens ir dzīvnieku modeļu izmantošana? Vajadzības gadījumā norāda pa sugām/modeļiem.
  Uzskaita visus projekta laikā jaunievestos pilnveidojumus, kuru mērķis ir samazināt dzīvniekiem nodarīto kaitējumu vai uzlabot to labturību.
  Kādi ir potenciālie pilnveidojumi nākotnē, piem., jauntehnoloģijas, paņēmieni, uzlabotas labturības novērtēšanas metodes, agrāki beigupunkti, izmitināšanas/audzēšanas pasākumi? | |
| 4. Citi |
| Kā tiek izplatīti konstatējumi, kas sekmē “3R” principu īstenošanu? | |
| Papildu piezīmes | |

Nosaukums (tāds pats kā projekta netehniskajā kopsavilkumā)

Retrospektīvā novērtējuma iemesls
   (8)

Izmanto primātus, kas nav cilvēku ģints primāti

Ietver smagas procedūras

Cits iemesls

“Cita iemesla” skaidrojums

Mērķu sasniegšana

Īsi izskaidro, vai un kādā mērā ir sasniegti apstiprinātajā projektā izvirzītie mērķi. Ja mērķi nav sasniegti, norāda iemeslus.

Vai ir bijuši citi būtiski konstatējumi?

Kādi ir ieguvumi no līdzšinējā darba un vai ir paredzami vēl citi ieguvumi nākotnē?

Vai projekta rezultāti ir izplatīti, t. sk. gadījumos, kad hipotēzes nav pierādītas? Ja jā, apraksta, kā. Ja nē, norāda, kā un kad rezultātus iecerēts publiskot.

Kaitējumi

Suga
   (9)

Izmantoto dzīvnieku kopējais skaits

Dzīvnieku skaits, iedalot pēc faktiskās smaguma pakāpes

Neatgriezeniska

Viegla

Mērena

Smaga

Izmantoto dzīvnieku skaits un faktiskās smaguma pakāpes salīdzinājumā ar aplēsēm. Ja faktiskais skaits ir lielāks par aplēsto, sniedz skaidrojumu. Ja faktiskais skaits ir mazāks, sniedz skaidrojumu, izņemot gadījumus, kad iemesls ir samazināšana vai pilnveidošana.

Pētījuma beigās dzīvi palikušo dzīvnieku liktenis salīdzinājumā ar aplēsēm. Sniedz skaidrojumu.

Elementi, kas var sekmēt 3R principu tālāku īstenošanu

1. Aizstāšana

Vai, pateicoties projektā gūtajām zināšanām, ir apzinātas/izstrādātas kādas jaunas pieejas, kas ļautu līdzīgos projektos pilnībā vai daļēji aizstāt dzīvnieku izmantošanu (te ietilpst arī jaunu in vitro vai in silico paņēmienu izstrāde/validēšana)?

2. Samazināšana

Vai, pateicoties projektā gūtajām zināšanām, varētu uzlabot eksperimenta plānu tā, lai būtu iespējams vēl vairāk samazināt dzīvnieku izmantošanu; ja jā, tad kā?

Ja izmantoto dzīvnieku skaits bijis mazāks par sākotnēji aplēsto, sniedz skaidrojumu.

3. Pilnveidošana

Ja faktiskās smaguma pakāpes bijušas zemākas par sākotnēji aplēstajām, sniedz skaidrojumu.

Vai, pateicoties projektā gūtajām jaunajām zināšanām, var secināt, ka vēl aizvien vispiemērotākais paņēmiens ir dzīvnieku modeļu izmantošana? Vajadzības gadījumā norāda pa sugām/modeļiem.

Uzskaita visus projekta laikā jaunievestos pilnveidojumus, kuru mērķis ir samazināt dzīvniekiem nodarīto kaitējumu vai uzlabot to labturību.

Kādi ir potenciālie pilnveidojumi nākotnē, piem., jauntehnoloģijas, paņēmieni, uzlabotas labturības novērtēšanas metodes, agrāki beigupunkti, izmitināšanas/audzēšanas pasākumi?

4. Citi

Kā tiek izplatīti konstatējumi, kas sekmē “3R” principu īstenošanu?

Papildu piezīmes

---

(1)  Ieskaitot zinātniskos nosaukumus, kas var sastāvēt no vairāk nekā pieciem atsevišķiem vārdiem, un neieskaitot sugas un nolūkus, kas norādīti citviet dokumentā.

(2)  Izvēlas nolaižamajā izvēlnē.

(3)  Nolūku saraksts atbilstīgi statistikas datu kategorijām un apakškategorijām šā lēmuma III pielikumā.

(4)  Sugas atbilstīgi statistikas datu kategorijām šā lēmuma III pielikumā; izņēmuma gadījumos anonimitātes saglabāšanas nolūkā var izmantot papildvariantu “nespecificēts zīdītājs”.

(5)  Sugu sarakstu aizpilda no iepriekšējās atbildes, ko izvēlas no relevantās kategorijas (proporcijas).

(6)  Pie katras sugas iespējami vairāki atbilžu varianti.

(7)  Iespējamas vairākas atbildes. Piemēro tām dalībvalstīm, kurās šī informācija jāsniedz saskaņā ar tiesību aktiem.

(8)  Iespējamas vairākas atbildes.

(9)  Sugas atbilstīgi statistikas datu kategorijām šā lēmuma III pielikumā; izņēmuma gadījumos anonimitātes saglabāšanas nolūkā var izmantot papildvariantu “nespecificēts zīdītājs”.

---

II PIELIKUMS

DIREKTĪVAS 2010/63/ES 54. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTĀ INFORMĀCIJA

A.   DIREKTĪVAS 2010/63/ES VALSTS ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI

Sniedz informāciju par izmaiņām, kas kopš iepriekšējā ziņojuma sniegšanas izdarītas valsts pasākumos saistībā ar Direktīvas 2010/63/ES īstenošanu.

B.   STRUKTŪRAS UN SATVARS

1.   Kompetentās iestādes (Direktīvas 2010/63/ES 59. pants)

Izskaidro kompetento iestāžu satvaru, tostarp norāda iestāžu skaitu, veidu un uzdevumus, un izskaidro, kādi pasākumi veikti, lai nodrošinātu atbilstību Direktīvas 2010/63/ES 59. panta 1. punktam.

2.   Valsts komiteja (Direktīvas 2010/63/ES 49. pants)

Izskaidro valsts komitejas struktūru un darbību un to, kādi pasākumi veikti, lai nodrošinātu atbilstību Direktīvas 2010/63/ES 49. pantam.

3.   Darbinieku izglītība un apmācība (Direktīvas 2010/63/ES 23. pants)

Sniedz informāciju par Direktīvas 2010/63/ES 23. panta 3. punktā minēto prasību minimumu; apraksta jebkādas papildu prasības no citas dalībvalsts nākušu darbinieku izglītībai un apmācībai.

4.   Projekta izvērtēšana un projekta atļaujas piešķiršana (Direktīvas 2010/63/ES 38. un 40. pants)

Izskaidro projekta izvērtēšanas un atļaujas piešķiršanas procesu un to, kādi pasākumi veikti, lai nodrošinātu atbilstību Direktīvas 2010/63/ES 38. un 40. pantam.

C.   DARBĪBA

1.   Projekti

1.1.   Projekta atļaujas piešķiršana (Direktīvas 2010/63/ES 40. un 41. pants)

| 1.1.1. | Par katru gadu sniedz skaitlisku informāciju par šādiem aspektiem:






  a) | visi lēmumi par atļaujas piešķiršanu un atļautie projekti; |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

a)

visi lēmumi par atļaujas piešķiršanu un atļautie projekti;

| b) | vairāki vispārēji projekti, kas paredzēti Direktīvas 2010/63/ES 40. panta 4. punktā un pieder pie kādas no šādām kategorijām:






  — | projekti, kuru mērķis ir regulatīvo prasību izpilde, |
| --- | --- | --- |

b)

vairāki vispārēji projekti, kas paredzēti Direktīvas 2010/63/ES 40. panta 4. punktā un pieder pie kādas no šādām kategorijām:

—

projekti, kuru mērķis ir regulatīvo prasību izpilde,

| — | projekti, kuros dzīvniekus izmanto ražošanas vajadzībām, |
| --- | --- |

—

projekti, kuros dzīvniekus izmanto ražošanas vajadzībām,

| — | projekti, kuros dzīvniekus izmanto diagnostikas vajadzībām; |
| --- | --- |

—

projekti, kuros dzīvniekus izmanto diagnostikas vajadzībām;

| c) | tie lēmumi par atļaujas piešķiršanu, kuru 40 darbdienu termiņš ir pagarināts saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES 41. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

c)

tie lēmumi par atļaujas piešķiršanu, kuru 40 darbdienu termiņš ir pagarināts saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES 41. panta 2. punktu.

| 1.1.2. | Attiecībā uz c) apakšpunktu sniedz informācijas kopsavilkumu, kas aptver piecu gadu ziņošanas ciklu, par iemesliem, kuru dēļ 40 darbdienu termiņš ir pagarināts. |
| --- | --- |

1.1.2.

1.2.   Retrospektīvā izvērtēšana, projektu netehniskie kopsavilkumi (Direktīvas 2010/63/ES 38. panta 2. punkta f) apakšpunkts, 39. un 43. pants)

| 1.2.1. | Izskaidro, kādi pasākumi ir veikti, lai nodrošinātu atbilstību Direktīvas 2010/63/ES 43. panta 1. punkta prasībām, un norāda, vai ir prasība netehniskajos projektu kopsavilkumos norādīt, vai projekts ir izvērtējams retrospektīvi (Direktīvas 2010/63/ES 43. panta 2. punkts). |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Par katru gadu norāda to atļauto projektu skaitu, kuri izvērtējami retrospektīvi saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES 39. panta 2. punktu, un to atļauto projektu skaitu, kuri izvērtējami retrospektīvi saskaņā ar minētās direktīvas 38. panta 2. punkta f) apakšpunktu. Visus projektus iedala šādās kategorijās:






  a) | projekti, kuros izmanto primātus, kas nav cilvēku ģints primāti; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

a)

projekti, kuros izmanto primātus, kas nav cilvēku ģints primāti;

| b) | projekti, kuri ietver procedūras, kas klasificētas kā “smagas”; |
| --- | --- |

b)

projekti, kuri ietver procedūras, kas klasificētas kā “smagas”;

| c) | projekti, kuros izmanto primātus, kas nav cilvēku ģints primāti, un kuri ietver procedūras, kas klasificētas kā “smagas”; |
| --- | --- |

c)

projekti, kuros izmanto primātus, kas nav cilvēku ģints primāti, un kuri ietver procedūras, kas klasificētas kā “smagas”;

| d) | citi projekti, kuri izvērtējami retrospektīvi. |
| --- | --- |

d)

citi projekti, kuri izvērtējami retrospektīvi.

| 1.2.3. | Sniedz informācijas kopsavilkumu, kas aptver piecu gadu ziņošanas ciklu, par to projektu būtību, kas izvēlēti retrospektīvai izvērtēšanai saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES 38. panta 2. punkta f) apakšpunktu, bet kuri nav automātiski izvērtējami retrospektīvi saskaņā ar 39. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

1.2.3.

2.   Izmantošanai procedūrās audzēti dzīvnieki (Direktīvas 2010/63/ES 10., 28. un 30. pants)

| 2.1. | Norāda to dzīvnieku sugas un skaitu, kas audzēti un dzimuši (tostarp ar ķeizargriezienu) izmantošanai procedūrās un, lai gan nekad nav izmantoti nekādās procedūrās, ir nonāvēti kalendārajā gadā, kam uzreiz seko gads, kurā iesniedz piecu gadu ziņojumu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Norāda dzīvniekus, kas nonāvēti orgānu un audu iegūšanai, un dzīvniekus, ko izmanto ģenētiski pārveidotu (ĢP) dzīvnieku līniju izveidē un uzturēšanā, kurus neiekļauj Direktīvas 2010/63/ES 54. panta 2. punktā paredzētajā gada statistikā. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Dzīvniekus iedala šādās kategorijās:






  a) | ģenētiski normāli dzīvnieki, ko neizmanto orgānu un/vai audu iegūšanai; |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

a)

ģenētiski normāli dzīvnieki, ko neizmanto orgānu un/vai audu iegūšanai;

| b) | ģenētiski normāli dzīvnieki, ko izmanto orgānu un/vai audu iegūšanai; |
| --- | --- |

b)

ģenētiski normāli dzīvnieki, ko izmanto orgānu un/vai audu iegūšanai;

| c) | ĢP dzīvnieki, ko izmanto orgānu un/vai audu iegūšanai; |
| --- | --- |

c)

ĢP dzīvnieki, ko izmanto orgānu un/vai audu iegūšanai;

| d) | ģenētiski normāli dzīvnieki (savvaļas tipa pēcnācēji), kas radušies jaunas ĢP līnijas izveides rezultātā; |
| --- | --- |

d)

ģenētiski normāli dzīvnieki (savvaļas tipa pēcnācēji), kas radušies jaunas ĢP līnijas izveides rezultātā;

| e) | dzīvnieki, ko izmanto ĢP dzīvnieku līniju uzturēšanā, kas aptver visus ĢP un savvaļas tipa pēcnācējus ar gan kaitīgu, gan nekaitīgu fenotipu. |
| --- | --- |

e)

dzīvnieki, ko izmanto ĢP dzīvnieku līniju uzturēšanā, kas aptver visus ĢP un savvaļas tipa pēcnācējus ar gan kaitīgu, gan nekaitīgu fenotipu.

| 2.1.3. | Iepriekš a) apakšpunktā minētā kategorija neietver dzīvniekus, kas radušies jaunas ĢP līnijas izveides rezultātā un ĢP līnijas uzturēšanas rezultātā, jo par tiem jāziņo attiecīgi d) un e) apakšpunktā norādītajās kategorijās. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Iepriekš b) un c) apakšpunktā minētās kategorijas ietver dzīvniekus, kas radušies jaunas ĢP līnijas izveides rezultātā un ĢP līnijas uzturēšanas rezultātā, ja no tiem iegūst orgānus un/vai audus. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Iepriekš 2.1.2. punkta d) un e) apakšpunktā minētās kategorijas neietver dzīvniekus, par kuriem jāziņo Direktīvas 2010/63/ES 54. panta 2. punktā paredzētajā gada statistikā:






  a) | dzīvnieki, kas genotipēti ar invazīvām metodēm; |
| --- | --- | --- |

2.1.5.

a)

dzīvnieki, kas genotipēti ar invazīvām metodēm;

| b) | dzīvnieki no kaitīga fenotipa līnijas, kas izjutuši kaitīgu ietekmi. |
| --- | --- |

b)

dzīvnieki no kaitīga fenotipa līnijas, kas izjutuši kaitīgu ietekmi.

| 2.2. | Izskaidro, kādi pasākumi veikti, lai nodrošinātu atbilstību Direktīvas 2010/63/ES 10. un 28. panta prasībām, kad tiek iegūti primāti, kas nav cilvēku ģints primāti. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Atbrīvojumi

| 3.1. | Sniedz informācijas kopsavilkumu, kas aptver piecu gadu ziņošanas ciklu, par apstākļiem, kādos piešķirti atbrīvojumi saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES 10. panta 3. punktu, 12. panta 1. punkta otro daļu un 33. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Par to pašu periodu sniedz informāciju par jebkādiem minētās direktīvas 16. panta 2. punktā norādītajiem izņēmuma gadījumiem, kad tikusi atļauta dzīvnieka atkalizmantošana pēc procedūras, kurā dzīvnieka ciešanas novērtētas kā smagas. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Dzīvnieku labturības struktūra (Direktīvas 2010/63/ES 26. un 27. pants)

Izskaidro, kādi pasākumi veikti, lai nodrošinātu atbilstību Direktīvas 2010/63/ES 26. un 27. panta prasībām par dzīvnieku labturības struktūru organizāciju un darbību.

D.   AIZSTĀŠANAS, SAMAZINĀŠANAS UN PILNVEIDES PRINCIPI

1.   Aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides princips (Direktīvas 2010/63/ES 4. un 13. pants un VI pielikums)

| 1.1. | Sniedz informāciju par pasākumiem, kas veikti, lai saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES 4. un 13. pantu nodrošinātu, ka atļautajos projektos ir apmierinoši ievēroti a) aizstāšanas, b) samazināšanas un c) pilnveides principi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sniedz informāciju par pasākumiem, kas veikti, lai saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES 4. pantu nodrošinātu, ka dzīvnieku audzēšanas un piegādes iestādes, turēdamas un kopdamas dzīvniekus, apmierinoši ievēro a) samazināšanas un b) pilnveides principus. |
| --- | --- |

1.2.

2.   Izvairīšanās no procedūru dublēšanās (Direktīvas 2010/63/ES 46. pants)

Izskaidro, kā notiek izvairīšanās no procedūru dublēšanās saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES 46. pantu.

3.   Ģenētiski pārveidotu dzīvnieku audu paraugu ņemšana (Direktīvas 2010/63/ES 4., 30. un 38. pants)

| 3.1. | Attiecībā uz audu paraugu ņemšanu ģenētiskā raksturojuma vajadzībām, kas notiek gan ar projekta atļauju, gan bez tās, sniedz reprezentatīvu informāciju un skaitļus par sugām, metodēm un to faktisko smaguma pakāpi. Šo informāciju sniedz tikai par to kalendāro gadu, kam uzreiz seko gads, kurā iesniedz piecu gadu ziņojumu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Uzskaita kritērijus, kas izmantoti, lai nodrošinātu, ka 3.1. punktā minētā informācija ir reprezentatīva. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Sniedz informāciju par centieniem pilnveidot audu paraugu ņemšanas metodes. |
| --- | --- |

3.3.

E.   IZPILDE

1.   Atļaujas audzētājiem, piegādātājiem un izmantotājiem (Direktīvas 2010/63/ES 20. un 21. pants)

| 1.1. | Par katru gadu sniedz skaitlisku informāciju atsevišķi par visiem aktīvajiem audzētājiem, piegādātājiem un izmantotājiem. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sniedz informācijas kopsavilkumu, kas aptver piecu gadu ziņošanas ciklu, par iemesliem, kuru dēļ audzētājiem, piegādātājiem un izmantotājiem piešķirtās atļaujas ir apturētas vai atceltas. |
| --- | --- |

1.2.

2.   Inspekcijas (Direktīvas 2010/63/ES 34. pants)

| 2.1. | Par katru gadu sniedz informāciju par inspekciju skaitu, iedalot tās pieteiktās un nepieteiktās inspekcijās. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Sniedz informācijas kopsavilkumu, kas aptver piecu gadu ziņošanas ciklu, par galvenajiem inspekciju konstatējumiem. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Izskaidro, kādi pasākumi veikti, lai nodrošinātu atbilstību Direktīvas 2010/63/ES 34. panta 2. punkta prasībām. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Projekta atļaujas atsaukšana (Direktīvas 2010/63/ES 44. pants)

Sniedz informācijas kopsavilkumu, kas aptver piecu gadu ziņošanas ciklu, par to, kādu iemeslu dēļ projektu atļaujas ir atsauktas.

4.   Sankcijas (Direktīvas 2010/63/ES 60. pants)

| 4.1. | Sniedz informācijas kopsavilkumu, kas aptver piecu gadu ziņošanas ciklu, par šādiem aspektiem:






  a) | pārkāpumi; |
| --- | --- | --- |

4.1.

a)

pārkāpumi;

| b) | pārkāpumu izraisītās administratīvās darbības; |
| --- | --- |

b)

pārkāpumu izraisītās administratīvās darbības;

| c) | pārkāpumu izraisītās juridiskās darbības. |
| --- | --- |

c)

pārkāpumu izraisītās juridiskās darbības.

---

III PIELIKUMS

A DAĻA

Direktīvas 2010/63/ES 54. panta 2.punktā prasīto ievadāmo statistikas datu kategoriju blokshēma

Image 1

Image 2

B DAĻA

Direktīvas 2010/63/ES 54. panta 2. punktā minētā informācija

A.   VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

| 1. | Datus ievada par katru dzīvnieka izmantošanas reizi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ievadot datus par dzīvnieku, vienā kategorijā var izvēlēties tikai vienu iespēju. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dzīvnieki, kas nonāvēti orgānu un audu iegūšanai






  3.1. | Par dzīvniekiem, kas nonāvēti, lai iegūtu orgānus un audus, kā arī par indikatordzīvniekiem gada statistikas dati nav jāsniedz, izņemot šādus gadījumus:






  a) | nonāvēšanu izdara saskaņā ar projekta atļauju, izmantojot Direktīvas 2010/63/ES IV pielikumā neiekļautu metodi; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

3.1.

Par dzīvniekiem, kas nonāvēti, lai iegūtu orgānus un audus, kā arī par indikatordzīvniekiem gada statistikas dati nav jāsniedz, izņemot šādus gadījumus:

a)

nonāvēšanu izdara saskaņā ar projekta atļauju, izmantojot Direktīvas 2010/63/ES IV pielikumā neiekļautu metodi;

| b) | dzīvniekam pirms nonāvēšanas ir veikta manipulācija, kurā ir pārsniegts sāpju, ciešanu, diskomforta un ilgstoša kaitējuma minimuma slieksnis; |
| --- | --- |

b)

dzīvniekam pirms nonāvēšanas ir veikta manipulācija, kurā ir pārsniegts sāpju, ciešanu, diskomforta un ilgstoša kaitējuma minimuma slieksnis;

| c) | dzīvnieks ir no ģenētiski pārveidotas līnijas ar tīši veidotu kaitīgu fenotipu, kas ir izpaudies, pirms dzīvnieks nonāvēts orgānu un audu iegūšanai. |
| --- | --- |

c)

dzīvnieks ir no ģenētiski pārveidotas līnijas ar tīši veidotu kaitīgu fenotipu, kas ir izpaudies, pirms dzīvnieks nonāvēts orgānu un audu iegūšanai.

| 3.2. | Par citiem dzīvniekiem, kas nonāvēti orgānu un audu iegūšanai (par kuriem neziņo gada statistikā) ziņo piecu gadu īstenošanas ziņojumā saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu. |
| --- | --- |

3.2.

Par citiem dzīvniekiem, kas nonāvēti orgānu un audu iegūšanai (par kuriem neziņo gada statistikā) ziņo piecu gadu īstenošanas ziņojumā saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu.

| 4. | Dzīvnieki, kas audzēti un nonāvēti, taču nav izmantoti procedūrā






  4.1. | Dzīvniekus, kas audzēti un nonāvēti, taču nav izmantoti procedūrā, gada statistikas datos neiekļauj, izņemot tad, ja runa ir par šādiem dzīvniekiem:






  a) | ģenētiski pārveidoti dzīvnieki ar tīši veidotu un izpaudušos kaitīgu fenotipu; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

4.1.

Dzīvniekus, kas audzēti un nonāvēti, taču nav izmantoti procedūrā, gada statistikas datos neiekļauj, izņemot tad, ja runa ir par šādiem dzīvniekiem:

a)

ģenētiski pārveidoti dzīvnieki ar tīši veidotu un izpaudušos kaitīgu fenotipu;

| b) | dzīvnieki, kas genotipēti (ģenētiskais raksturojums / audu paraugu ņemšana) ar invazīvu metodi, taču tas nav darīts dzīvnieka identificēšanas/iezīmēšanas nolūkā. |
| --- | --- |

b)

dzīvnieki, kas genotipēti (ģenētiskais raksturojums / audu paraugu ņemšana) ar invazīvu metodi, taču tas nav darīts dzīvnieka identificēšanas/iezīmēšanas nolūkā.

| 4.2. | Ar invazīvu metodi 4.1. punkta b) apakšpunktā saprot metodi, kas dzīvniekam rada tādas sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, kas ir tikpat liels vai lielāks kā tas, ko rada adatas ievadīšana saskaņā ar labu veterināro praksi. |
| --- | --- |

4.2.

Ar invazīvu metodi 4.1. punkta b) apakšpunktā saprot metodi, kas dzīvniekam rada tādas sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, kas ir tikpat liels vai lielāks kā tas, ko rada adatas ievadīšana saskaņā ar labu veterināro praksi.

| 4.3. | Par dzīvniekiem, kas audzēti un nonāvēti, taču nav izmantoti procedūrā, ziņo piecu gadu īstenošanas ziņojumā saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu. |
| --- | --- |

4.3.

Par dzīvniekiem, kas audzēti un nonāvēti, taču nav izmantoti procedūrā, ziņo piecu gadu īstenošanas ziņojumā saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu.

| 5. | Ģenētiski normālus dzīvniekus, kas dzimuši jaunas ģenētiskās līnijas izveides laikā, gada statistikas datos neiekļauj, bet gan par tiem ziņo piecu gadu īstenošanas ziņojumā saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu, izņemot gadījumus, kad šie dzīvnieki ir genotipēti ar invazīvu metodi. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Dzīvnieku kāpurformas statistikā iekļauj tad, kad tie kļūst spējīgi baroties patstāvīgi. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Zīdītāju sugu augļus un embrijus gada statistikas datos neiekļauj. Uzskaita tikai dzimušos un dzīvos dzīvniekus (ieskaitot ar ķeizargriezienu dzimušos dzīvniekus). Ja pētījumos iesaistīta māte un pēcnācējs, tad par māti ziņo gadījumos, kad tā tikusi pakļauta procedūrai, kurā ir pārsniegts sāpju, ciešanu, diskomforta un ilgstoša kaitējuma minimuma slieksnis. Par pēcnācējiem ziņo tad, ja tie ir procedūras neatņemama daļa. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ja dzīvnieka izmantošana procedūrā – ar iepriekšēju atļauju vai bez tās – rada ilgstošas un neatvieglojamas stipras sāpes, ciešanas vai diskomfortu, par dzīvnieku ziņo kategorijā “smaga”. Dalībvalstij atvēlētajā aprakstošajā daļā (šā pielikuma C iedaļa) pievieno komentāru, kurā norādītas sugas, skaits, tas, vai ir iepriekš atļauts izņēmums, ziņas par izmantošanu un iemesli, kāpēc klases “smaga” griesti ir pārsniegti. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Datus par procedūrā izmantotiem dzīvniekiem atspoguļo tā gada ziņojumā, kurā procedūra beidzas. Pētījumos, kuri iesniedzas otrā kalendārā gadā, visus dzīvniekus var ziņojumā atspoguļot vienkopus pēdējās procedūras beigu gadā, ja kompetentā iestāde ir atļāvusi šādi izņēmuma kārtā neziņot katru gadu. Projektos, kas ilgst vairāk nekā divus kalendāros gadus, datus par dzīvniekiem ziņojumā atspoguļo tajā gadā, kad tos nonāvē vai tie nobeidzas. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ja izmanto kategorijas “Cits”, izdara ierakstu aprakstošajā daļā, sniedzot detalizētas ziņas par ierakstu “Cits”. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ģenētiski pārveidoti dzīvnieki






  11.1. | Statistikas datu sniegšanā “ģenētiski pārveidoti dzīvnieki” ir:






  a) | vai nu dzīvnieki, kas ir ģenētiski modificēti (ar transgēnām, gēnu inaktivācijas jeb gēnu nokauta un citām ģenētiskas pārveidošanas metodēm), un dzīvnieki ar inducētām mutācijām (neatkarīgi no mutācijas veida); |
| --- | --- | --- | --- |

11.

11.1.

Statistikas datu sniegšanā “ģenētiski pārveidoti dzīvnieki” ir:

a)

vai nu dzīvnieki, kas ir ģenētiski modificēti (ar transgēnām, gēnu inaktivācijas jeb gēnu nokauta un citām ģenētiskas pārveidošanas metodēm), un dzīvnieki ar inducētām mutācijām (neatkarīgi no mutācijas veida);

| b) | vai dzīvnieki ar spontānām sliecības mutācijām, kurus uztur šī specifiskā genotipa izpētes vajadzībām. |
| --- | --- |

b)

vai dzīvnieki ar spontānām sliecības mutācijām, kurus uztur šī specifiskā genotipa izpētes vajadzībām.

| 11.2. | Par ģenētiski pārveidotiem dzīvniekiem ziņo jebkurā no šādiem gadījumiem:






  a) | ja tos izmanto jaunas līnijas izveidošanai; |
| --- | --- | --- |

11.2.

Par ģenētiski pārveidotiem dzīvniekiem ziņo jebkurā no šādiem gadījumiem:

a)

ja tos izmanto jaunas līnijas izveidošanai;

| b) | ja tos izmanto, lai uzturētu stabilu līniju, kurai ir tīši veidots un izpaudies kaitīgs fenotips (sk. B.10.7. iedaļu); |
| --- | --- |

b)

ja tos izmanto, lai uzturētu stabilu līniju, kurai ir tīši veidots un izpaudies kaitīgs fenotips (sk. B.10.7. iedaļu);

| c) | ja tos izmanto citās procedūrās, nevis līnijas uzturēšanai. |
| --- | --- |

c)

ja tos izmanto citās procedūrās, nevis līnijas uzturēšanai.

| 11.3. | Visus dzīvniekus, kas ir ģenētiskā pārveidojuma nesēji, ziņojumā atspoguļo tad, kad tiek izveidota jauna līnija. Ziņojumā atspoguļo dzīvniekus, kas izmantoti superovulācijai, vazektomijai, embrija implantēšanai (šie dzīvnieki paši var būt vai nebūt ģenētiski pārveidoti). |
| --- | --- |

11.3.

Visus dzīvniekus, kas ir ģenētiskā pārveidojuma nesēji, ziņojumā atspoguļo tad, kad tiek izveidota jauna līnija. Ziņojumā atspoguļo dzīvniekus, kas izmantoti superovulācijai, vazektomijai, embrija implantēšanai (šie dzīvnieki paši var būt vai nebūt ģenētiski pārveidoti).

| 11.4. | Gada statistikā neziņo par ģenētiski normāliem dzīvniekiem (savvaļas tipa pēcnācējiem), kas radušies jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas izveides rezultātā, izņemot gadījumus, kad dzīvnieks ir genotipēts (ģenētiskais raksturojums / audu paraugu ņemšana) ar invazīvu metodi, taču tas nav darīts dzīvnieka identificēšanas/iezīmēšanas nolūkā. Par ģenētiski normāliem dzīvniekiem (savvaļas tipa pēcnācējiem), par kuriem neziņo gada statistikā, ziņo piecu gadu īstenošanas ziņojumā saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu. |
| --- | --- |

11.4.

Gada statistikā neziņo par ģenētiski normāliem dzīvniekiem (savvaļas tipa pēcnācējiem), kas radušies jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas izveides rezultātā, izņemot gadījumus, kad dzīvnieks ir genotipēts (ģenētiskais raksturojums / audu paraugu ņemšana) ar invazīvu metodi, taču tas nav darīts dzīvnieka identificēšanas/iezīmēšanas nolūkā. Par ģenētiski normāliem dzīvniekiem (savvaļas tipa pēcnācējiem), par kuriem neziņo gada statistikā, ziņo piecu gadu īstenošanas ziņojumā saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu.

| 11.5. | Šā pielikuma A daļā iekļautajā kategorijā “Nolūks” par dzīvniekiem, kas izmantoti jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas izveidošanai, ziņo tajā kategorijā, kas atbilst līnijas izveidošanas nolūkam (parasti tie būs “Fundamentālie pētījumi” vai “Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi”). |
| --- | --- |

11.5.

Šā pielikuma A daļā iekļautajā kategorijā “Nolūks” par dzīvniekiem, kas izmantoti jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas izveidošanai, ziņo tajā kategorijā, kas atbilst līnijas izveidošanas nolūkam (parasti tie būs “Fundamentālie pētījumi” vai “Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi”).

| 11.6. | Jaunu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku celmu vai līniju uzskata par “stabilu” tad, kad ģenētiskais pārveidojums ir stabilizējies, kam vajadzīgas vismaz divas paaudzes, un kad ir pabeigts labturības novērtējums. |
| --- | --- |

11.6.

Jaunu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku celmu vai līniju uzskata par “stabilu” tad, kad ģenētiskais pārveidojums ir stabilizējies, kam vajadzīgas vismaz divas paaudzes, un kad ir pabeigts labturības novērtējums.

| 11.7. | Labturības novērtējumā tiks noteikts, vai jaunizveidotajai līnijai ir sagaidāms tīši veidots kaitīgs fenotips, un, ja tas tā ir, no attiecīgā brīža dzīvniekus ziņojumā atspoguļo kategorijā “Tādu stabilu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku koloniju uzturēšana, kurus neizmanto citās procedūrās” – vai attiecīgā gadījumā pie citām procedūrām, kurās šie dzīvnieki tiek izmantoti. Cita starpā pie šādiem dzīvniekiem pieder tādi, kam nepieciešama specifiska biodroša vide (piemēram, īpaša izmitināšana, lai pasargātu dzīvniekus, kas gēnu pārveidošanas rezultātā ir īpaši uzņēmīgi pret infekciju) vai papildu aprūpe (rūpīgāka par to, kas vajadzīga parastiem dzīvniekiem), lai saglabātu to veselību un labjutību. |
| --- | --- |

11.7.

Labturības novērtējumā tiks noteikts, vai jaunizveidotajai līnijai ir sagaidāms tīši veidots kaitīgs fenotips, un, ja tas tā ir, no attiecīgā brīža dzīvniekus ziņojumā atspoguļo kategorijā “Tādu stabilu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku koloniju uzturēšana, kurus neizmanto citās procedūrās” – vai attiecīgā gadījumā pie citām procedūrām, kurās šie dzīvnieki tiek izmantoti. Cita starpā pie šādiem dzīvniekiem pieder tādi, kam nepieciešama specifiska biodroša vide (piemēram, īpaša izmitināšana, lai pasargātu dzīvniekus, kas gēnu pārveidošanas rezultātā ir īpaši uzņēmīgi pret infekciju) vai papildu aprūpe (rūpīgāka par to, kas vajadzīga parastiem dzīvniekiem), lai saglabātu to veselību un labjutību.

| 11.8. | Ja labturības novērtējumā tiek secināts, ka līnijai kaitīgs fenotips nav sagaidāms, tās audzēšana procedūras tvērumā neietilpst un ziņojumā tā vairs nav jāatspoguļo. Cita starpā pie šādiem dzīvniekiem pieder dzīvnieki no inducējamām un cre-lox līnijām, kur kaitīgais fenotips var izpausties tikai aktīvas manipulācijas rezultātā. |
| --- | --- |

11.8.

Ja labturības novērtējumā tiek secināts, ka līnijai kaitīgs fenotips nav sagaidāms, tās audzēšana procedūras tvērumā neietilpst un ziņojumā tā vairs nav jāatspoguļo. Cita starpā pie šādiem dzīvniekiem pieder dzīvnieki no inducējamām un cre-lox līnijām, kur kaitīgais fenotips var izpausties tikai aktīvas manipulācijas rezultātā.

| 11.9. | Tādu stabilu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku koloniju uzturēšana, kurus neizmanto citās procedūrās






  11.9.1. | Šajā kategorijā ietilpst dzīvnieki, kas vajadzīgi, lai uzturētu kolonijas ar ģenētiski pārveidotiem stabilu līniju dzīvniekiem, kuriem piemīt tīši veidots kaitīgs fenotips, un kas kaitīgā genotipa dēļ ir izjutuši sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu. Nodomāto līnijas uzturēšanas nolūku nenorāda. |
| --- | --- | --- |

11.9.

Tādu stabilu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku koloniju uzturēšana, kurus neizmanto citās procedūrās

11.9.1.

Šajā kategorijā ietilpst dzīvnieki, kas vajadzīgi, lai uzturētu kolonijas ar ģenētiski pārveidotiem stabilu līniju dzīvniekiem, kuriem piemīt tīši veidots kaitīgs fenotips, un kas kaitīgā genotipa dēļ ir izjutuši sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu. Nodomāto līnijas uzturēšanas nolūku nenorāda.

| 11.9.2. | Šī kategorija ietver arī tādus ģenētiski pārveidotus dzīvniekus stabilas līnijas uzturēšanas gaitā neatkarīgi no tā, vai līnija ir ar tīši veidotu nekaitīgu vai kaitīgu fenotipu, kuri ir invazīvi genotipēti (ģenētiskais raksturojums / audu paraugu ņemšana). Sk. B.10.7. iedaļu. |
| --- | --- |

11.9.2.

Šī kategorija ietver arī tādus ģenētiski pārveidotus dzīvniekus stabilas līnijas uzturēšanas gaitā neatkarīgi no tā, vai līnija ir ar tīši veidotu nekaitīgu vai kaitīgu fenotipu, kuri ir invazīvi genotipēti (ģenētiskais raksturojums / audu paraugu ņemšana). Sk. B.10.7. iedaļu.

| 11.10. | Visus ģenētiski pārveidotus dzīvniekus, kas izmantoti citās procedūrās (nevis ģenētiski pārveidotas līnijas izveidošanai vai uzturēšanai), ziņojumā atspoguļo atbilstoši attiecīgajam mērķim (tāpat kā ģenētiski nepārveidotus dzīvniekus). Šiem dzīvniekiem var piemist vai nepiemist kaitīgs fenotips. |
| --- | --- |

11.10.

Visus ģenētiski pārveidotus dzīvniekus, kas izmantoti citās procedūrās (nevis ģenētiski pārveidotas līnijas izveidošanai vai uzturēšanai), ziņojumā atspoguļo atbilstoši attiecīgajam mērķim (tāpat kā ģenētiski nepārveidotus dzīvniekus). Šiem dzīvniekiem var piemist vai nepiemist kaitīgs fenotips.

| 11.11. | Ģenētiski pārveidotus dzīvniekus, kuriem izpaužas kaitīgs fenotips un kurus nonāvē, lai no tiem iegūtu orgānus un audus, ziņojumā atspoguļo pie attiecīgajiem primārajiem nolūkiem, kam šie orgāni/audi ir izmantoti. |
| --- | --- |

11.11.

Ģenētiski pārveidotus dzīvniekus, kuriem izpaužas kaitīgs fenotips un kurus nonāvē, lai no tiem iegūtu orgānus un audus, ziņojumā atspoguļo pie attiecīgajiem primārajiem nolūkiem, kam šie orgāni/audi ir izmantoti.

B.   IEVADĀMO DATU KATEGORIJAS

Turpmāk norādītās iedaļas atbilst A daļas blokshēmas kategorijām un attiecīgajiem virsrakstiem.

1.   Dzīvnieku veids

| Peles (Mus musculus) |
| --- |
| Žurkas (Rattus norvegicus) |
| Jūrascūciņas (Cavia porcellus) |
| Zeltainie kāmji (Mesocricetus auratus) |
| Ķīnas kāmji (Cricetulus griseus) |
| Smilšu peles (Meriones unguiculatus) |
| Citi grauzēji (citi Rodentia) |
| Truši (Oryctolagus cuniculus) |
| Kaķi (Felis catus) |
| Suņi (Canis familiaris) |
| Mājas seski (Mustela putorius furo) |
| Citi gaļēdāji (citi Carnivora) |
| Zirgi, ēzeļi un krustojumi (Equidae) |
| Cūkas (Sus scrofa domesticus) |
| Kazas (Capra aegagrus hircus) |
| Aitas (Ovis aries) |
| Liellopi (Bos taurus) |
| Puspērtiķi (Prosimia) |
| Kalitriksi un tamarīni (piem., Callithrix jacchus) |
| Garastes makaki (Macaca fascicularis) |
| Rēzus makaki (Macaca mulatta) |
| Zaļie mērkaķi (Chlorocebus spp.) (parasti pygerythrus vai sabaeus) |
| Paviāni (Papio spp.) |
| Vāverpērtiķi (saimiri) (piem., Saimiri sciureus) |
| Citas Jaunās pasaules pērtiķu sugas (citas Ceboidea sugas) |
| Citas Vecās pasaules pērtiķu sugas (citas Cercopithecoidea sugas) |
| Cilvēkpērtiķi (Hominoidea) |
| Citi zīdītāji (citi Mammalia) |
| Mājas vistas (Gallus gallus domesticus) |
| Tītari (Meleagris gallopavo) |
| Citi putni (citi Aves) |
| Reptiļi (Reptilia) |
| Vardes (Rana temporaria un Rana pipiens) |
| Piešvardes (Xenopus laevis un Xenopus tropicalis) |
| Citi abinieki (citi Amphibia) |
| Zebrzivis (Danio rerio) |
| Jūrasasari (spp. no dažādām dzimtām, piem., Serranidae, Moronidae) |
| Laši, foreles, palijas un alatas (Salmonidae) |
| Gupijas, šķēpneši, molinēzijas, pecīlijas (Poeciliidae) |
| Citas zivis (citas Pisces) |
| Galvkāji (Cephalopoda) |

Peles (Mus musculus)

Žurkas (Rattus norvegicus)

Jūrascūciņas (Cavia porcellus)

Zeltainie kāmji (Mesocricetus auratus)

Ķīnas kāmji (Cricetulus griseus)

Smilšu peles (Meriones unguiculatus)

Citi grauzēji (citi Rodentia)

Truši (Oryctolagus cuniculus)

Kaķi (Felis catus)

Suņi (Canis familiaris)

Mājas seski (Mustela putorius furo)

Citi gaļēdāji (citi Carnivora)

Zirgi, ēzeļi un krustojumi (Equidae)

Cūkas (Sus scrofa domesticus)

Kazas (Capra aegagrus hircus)

Aitas (Ovis aries)

Liellopi (Bos taurus)

Puspērtiķi (Prosimia)

Kalitriksi un tamarīni (piem., Callithrix jacchus)

Garastes makaki (Macaca fascicularis)

Rēzus makaki (Macaca mulatta)

Zaļie mērkaķi (Chlorocebus spp.) (parasti pygerythrus vai sabaeus)

Paviāni (Papio spp.)

Vāverpērtiķi (saimiri) (piem., Saimiri sciureus)

Citas Jaunās pasaules pērtiķu sugas (citas Ceboidea sugas)

Citas Vecās pasaules pērtiķu sugas (citas Cercopithecoidea sugas)

Cilvēkpērtiķi (Hominoidea)

Citi zīdītāji (citi Mammalia)

Mājas vistas (Gallus gallus domesticus)

Tītari (Meleagris gallopavo)

Citi putni (citi Aves)

Reptiļi (Reptilia)

Vardes (Rana temporaria un Rana pipiens)

Piešvardes (Xenopus laevis un Xenopus tropicalis)

Citi abinieki (citi Amphibia)

Zebrzivis (Danio rerio)

Jūrasasari (spp. no dažādām dzimtām, piem., Serranidae, Moronidae)

Laši, foreles, palijas un alatas (Salmonidae)

Gupijas, šķēpneši, molinēzijas, pecīlijas (Poeciliidae)

Citas zivis (citas Pisces)

Galvkāji (Cephalopoda)

| 1.1. | Zivis atspoguļo no stadijas, kad tās spēj patstāvīgi baroties, proti, gremošanas trakts ir pilnībā atvēries un zivis var normāli uzņemt barību. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Brīdis, kad zivis sāk patstāvīgi baroties, atšķiras atkarībā no sugas un daudzos gadījumos arī no turēšanas temperatūras. Temperatūrai jābūt tādai, lai nodrošinātu optimālus labturības apstākļus, un to nosaka persona, kas atbildīga par dzīvnieku labturību un aprūpi, ņemot vērā sugai specifisko informāciju un saziņā ar norīkoto veterinārārstu. Zebrzivju kāpurus, ko tur aptuveni +28 °C temperatūrā, atspoguļo piecas dienas pēc apaugļošanās. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tā kā dažu sugu zivis un galvkāji ir nelieli, to skaitu var noteikt ar aplēšanu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Visas galvkāju sugas zem virsraksta “Galvkāji” atspoguļo no stadijas, kad dzīvnieks kļūst spējīgs baroties patstāvīgi, t. i., tūlīt pēc izšķilšanās. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Atkalizmantošana

| Atkalizmantošana (jā/nē) |
| --- |

Atkalizmantošana (jā/nē)

| 2.1. | Vispārīga informācija






  2.1.1. | Par katru dzīvnieka izmantošanas reizi ziņo katras procedūras beigās. |
| --- | --- | --- |

2.1.

2.1.1.

Par katru dzīvnieka izmantošanas reizi ziņo katras procedūras beigās.

| 2.1.2. | Informāciju par dzimšanas vietu un – attiecībā uz primātiem, kas nav cilvēku ģints primāti, – paaudzi, un informāciju par to, vai dzīvnieks ir iegūts no pašuzturošas kolonijas, norāda tikai par iepriekš neizmantotiem dzīvniekiem, respektīvi, dzīvniekiem, kas tiek izmantoti pirmo reizi. Par atkalizmantotiem dzīvniekiem šo informāciju nenorāda. |
| --- | --- |

2.1.2.

Informāciju par dzimšanas vietu un – attiecībā uz primātiem, kas nav cilvēku ģints primāti, – paaudzi, un informāciju par to, vai dzīvnieks ir iegūts no pašuzturošas kolonijas, norāda tikai par iepriekš neizmantotiem dzīvniekiem, respektīvi, dzīvniekiem, kas tiek izmantoti pirmo reizi. Par atkalizmantotiem dzīvniekiem šo informāciju nenorāda.

| 2.1.3. | Visās nākamajās kategorijās norāda, cik reižu dzīvnieks izmantots procedūrās. Šo skaitu nav iespējams sastatīt ar iepriekš neizmantoto dzīvnieku kopskaitu. |
| --- | --- |

2.1.3.

Visās nākamajās kategorijās norāda, cik reižu dzīvnieks izmantots procedūrās. Šo skaitu nav iespējams sastatīt ar iepriekš neizmantoto dzīvnieku kopskaitu.

| 2.1.4. | Ziņojumā atspoguļo dzīvnieka reālās ciešanas procedūras laikā. Dažos gadījumos tās var būt ietekmējusi iepriekšēja izmantošana. Tomēr nav tā, ka nākamajā izmantošanas reizē ciešanas vienmēr ir smagākas, un dažkārt pieraduma dēļ tās var pat mazināties. Tas nozīmē, ka procedūras faktisko smagumu vienmēr nosaka katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā jebkādu iepriekšējās izmantošanas ietekmi. |
| --- | --- |

2.1.4.

Ziņojumā atspoguļo dzīvnieka reālās ciešanas procedūras laikā. Dažos gadījumos tās var būt ietekmējusi iepriekšēja izmantošana. Tomēr nav tā, ka nākamajā izmantošanas reizē ciešanas vienmēr ir smagākas, un dažkārt pieraduma dēļ tās var pat mazināties. Tas nozīmē, ka procedūras faktisko smagumu vienmēr nosaka katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā jebkādu iepriekšējās izmantošanas ietekmi.

| 2.2. | Atkalizmantošana salīdzinājumā ar ilgstošu izmantošanu
  Lai noteiktu, vai notiek “atkalizmantošana”, ņem vērā tālāk norādītos faktorus.






  2.2.1. | Vienreizēja izmantošana ir viena dzīvnieka izmantošanu vienam zinātniskam/eksperimentālam/izglītības/apmācības mērķim. Vienreizēja izmantošana ilgst no brīža, kad dzīvniekam pielieto pirmo paņēmienu, līdz brīdim, kad ir pabeigta datu vākšana, novērojumi vai ir sasniegts izglītības mērķis. Parasti tas ir viens eksperiments, tests vai vingrināšanās metodes izmantošanā. |
| --- | --- | --- |

2.2.

Lai noteiktu, vai notiek “atkalizmantošana”, ņem vērā tālāk norādītos faktorus.

2.2.1.

Vienreizēja izmantošana ir viena dzīvnieka izmantošanu vienam zinātniskam/eksperimentālam/izglītības/apmācības mērķim. Vienreizēja izmantošana ilgst no brīža, kad dzīvniekam pielieto pirmo paņēmienu, līdz brīdim, kad ir pabeigta datu vākšana, novērojumi vai ir sasniegts izglītības mērķis. Parasti tas ir viens eksperiments, tests vai vingrināšanās metodes izmantošanā.

| 2.2.2. | Vienreizēja izmantošana var aptvert vairākus posmus (paņēmienus), kuri visi ir obligāti saistīti ar viena rezultāta sasniegšanu un kuros jāizmanto viens un tas pats dzīvnieks. |
| --- | --- |

2.2.2.

Vienreizēja izmantošana var aptvert vairākus posmus (paņēmienus), kuri visi ir obligāti saistīti ar viena rezultāta sasniegšanu un kuros jāizmanto viens un tas pats dzīvnieks.

| 2.2.3. | Sagatavošana ilgstošas izmantošanas vajadzībām ir, piemēram:






  a) | ķirurģiskas procedūras (piemēram, kanulu ievadīšana, telemetrisku ierīču implantēšana, ovariektomija, kastrācija, hipofizektomija utt.); |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

Sagatavošana ilgstošas izmantošanas vajadzībām ir, piemēram:

a)

ķirurģiskas procedūras (piemēram, kanulu ievadīšana, telemetrisku ierīču implantēšana, ovariektomija, kastrācija, hipofizektomija utt.);

| b) | procedūras bez ķirurģiskas iejaukšanās (piemēram, modificēta ēdināšana, diabēta izraisīšana, transgēna ekspresijas inducēšana); |
| --- | --- |

b)

procedūras bez ķirurģiskas iejaukšanās (piemēram, modificēta ēdināšana, diabēta izraisīšana, transgēna ekspresijas inducēšana);

| c) | tādu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku audzēšana, kam piemīt kaitīgs fenotips; |
| --- | --- |

c)

tādu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku audzēšana, kam piemīt kaitīgs fenotips;

| d) | ģenētiska raksturošana ar invazīvu metodi (kas nav veikta dzīvnieka identificēšanas/iezīmēšanas nolūkā), ja šī genotipa dzīvnieks ir nepieciešams nākamajā posmā. |
| --- | --- |

d)

ģenētiska raksturošana ar invazīvu metodi (kas nav veikta dzīvnieka identificēšanas/iezīmēšanas nolūkā), ja šī genotipa dzīvnieks ir nepieciešams nākamajā posmā.

| 2.2.4. | Ja sagatavotais dzīvnieks tiek izmantots procedūrā, kurai tas paredzēts, beigu ziņojumā atspoguļo visu procedūru, arī jebkādu sagatavošanu (neatkarīgi no vietas, kur tā notiek), un atspoguļojumā ņem vērā ar sagatavošanu saistīto ciešanu smagumu. Piemēram, ja ziņo par ģenētiski pārveidota dzīvnieka audzēšanu un galīgo izmantojumu, ņem vērā ar visiem posmiem saistīto smaguma pakāpi (piemēram, fenotipa ietekmi, ja tas ir izpaudies, ģenētisko raksturošanu, ja tā ir veikta, un galīgo izmantojumu). |
| --- | --- |

2.2.4.

Ja sagatavotais dzīvnieks tiek izmantots procedūrā, kurai tas paredzēts, beigu ziņojumā atspoguļo visu procedūru, arī jebkādu sagatavošanu (neatkarīgi no vietas, kur tā notiek), un atspoguļojumā ņem vērā ar sagatavošanu saistīto ciešanu smagumu. Piemēram, ja ziņo par ģenētiski pārveidota dzīvnieka audzēšanu un galīgo izmantojumu, ņem vērā ar visiem posmiem saistīto smaguma pakāpi (piemēram, fenotipa ietekmi, ja tas ir izpaudies, ģenētisko raksturošanu, ja tā ir veikta, un galīgo izmantojumu).

| 2.2.5. | Par dzīvnieka izmantošanu ziņo tikai vienreiz, kad visa procedūra ir pabeigta, tostarp arī tad, ja 2.2.3. punktā aprakstītā sagatavošana un galīgā izmantošana notiek atsevišķu projektu ietvaros. |
| --- | --- |

2.2.5.

Par dzīvnieka izmantošanu ziņo tikai vienreiz, kad visa procedūra ir pabeigta, tostarp arī tad, ja 2.2.3. punktā aprakstītā sagatavošana un galīgā izmantošana notiek atsevišķu projektu ietvaros.

| 2.2.6. | Ja sagatavotais dzīvnieks pēc tam netiek izmantots zinātniskam nolūkam, taču šā dzīvnieka sagatavošanā ir pārsniegts sāpju, ciešanu, diskomforta un ilgstoša kaitējuma minimums, iestādei, kura sagatavojusi dzīvnieku, statistikas datos pie paredzētā nolūka ir jāatspoguļo informācija par sagatavošanu kā par neatkarīgu izmantojumu. Tomēr, ja sagatavošana skar ģenētiski pārveidotu dzīvnieku līnijas uzturēšanu, par dzīvniekiem ziņo saskaņā ar B.10.7. iedaļas kritērijiem. |
| --- | --- |

2.2.6.

Ja sagatavotais dzīvnieks pēc tam netiek izmantots zinātniskam nolūkam, taču šā dzīvnieka sagatavošanā ir pārsniegts sāpju, ciešanu, diskomforta un ilgstoša kaitējuma minimums, iestādei, kura sagatavojusi dzīvnieku, statistikas datos pie paredzētā nolūka ir jāatspoguļo informācija par sagatavošanu kā par neatkarīgu izmantojumu. Tomēr, ja sagatavošana skar ģenētiski pārveidotu dzīvnieku līnijas uzturēšanu, par dzīvniekiem ziņo saskaņā ar B.10.7. iedaļas kritērijiem.

| 2.2.7. | Ja dzīvnieks genotipēts (ģenētiskais raksturojums / audu paraugu ņemšana) rutīnas verifikācijas ietvaros, kas tiek veikta stabilu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku kolonijās ar mērķi pārliecināties, ka genotips nav novirzījies no iecerētā ģenētiskā fona, un šis dzīvnieks pēc tam tiek izmantots citā procedūrā, kur nav vajadzīgs konkrētais genotips, šādu izmantošanu uzskata par atkalizmantošanu un statistikā visus šādus izmantojumus atspoguļo atsevišķi, proti:






  a) | pirmā izmantošana – kategorijā “stabilas ģenētiski pārveidotas līnijas uzturēšana”, un smaguma pakāpe atbilst faktiskajai smaguma pakāpei, ko dzīvnieks izjutis invazīvās genotipēšanas rezultātā; un |
| --- | --- | --- |

2.2.7.

Ja dzīvnieks genotipēts (ģenētiskais raksturojums / audu paraugu ņemšana) rutīnas verifikācijas ietvaros, kas tiek veikta stabilu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku kolonijās ar mērķi pārliecināties, ka genotips nav novirzījies no iecerētā ģenētiskā fona, un šis dzīvnieks pēc tam tiek izmantots citā procedūrā, kur nav vajadzīgs konkrētais genotips, šādu izmantošanu uzskata par atkalizmantošanu un statistikā visus šādus izmantojumus atspoguļo atsevišķi, proti:

a)

pirmā izmantošana – kategorijā “stabilas ģenētiski pārveidotas līnijas uzturēšana”, un smaguma pakāpe atbilst faktiskajai smaguma pakāpei, ko dzīvnieks izjutis invazīvās genotipēšanas rezultātā; un

| b) | atkalizmantošana – tā specifiskā nolūka kategorija, kuram dzīvnieks izmantots. |
| --- | --- |

b)

atkalizmantošana – tā specifiskā nolūka kategorija, kuram dzīvnieks izmantots.

3.   Sugas, kas nav NHP – dzimšanas vieta

| Dzīvnieki, kas dzimuši Savienībā pie audzētāja, kam ir atļauja |
| --- |
| Dzīvnieki, kas dzimuši Savienībā pie audzētāja, kam nav atļaujas |
| Dzīvnieki, kas dzimuši citur Eiropā |
| Dzīvnieki, kas dzimuši citur |

Dzīvnieki, kas dzimuši Savienībā pie audzētāja, kam ir atļauja

Dzīvnieki, kas dzimuši Savienībā pie audzētāja, kam nav atļaujas

Dzīvnieki, kas dzimuši citur Eiropā

Dzīvnieki, kas dzimuši citur

| 3.1. | Izcelsme ir atkarīga no dzimšanas vietas, proti, norāda vietu, kur dzīvnieks ir dzimis, nevis vietu, no kurienes tas ir piegādāts. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kategorija “Dzīvnieki, kas dzimuši Savienībā pie audzētāja, kam ir atļauja” aptver dzīvniekus, kas dzimuši pie audzētājiem, kuriem ir piešķirta atļauja un kuri ir reģistrēti saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES 20. pantu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kategorija “Dzīvnieki, kas dzimuši Savienībā pie audzētāja, kam nav atļaujas” cita starpā aptver savvaļas dzīvniekus, lauksaimniecības dzīvniekus (izņemot gadījumus, kad audzētājam ir piešķirta atļauja saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES 20. pantu), kā arī dzīvniekus, attiecībā uz kuriem piešķirti atbrīvojumi saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES 10. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kategorijā “Dzīvnieki, kas dzimuši citur Eiropā” cita starpā ietilpst dzīvnieki, kas dzimuši Šveicē, Turcijā, Krievijā un Izraēlā, un tajā apkopoti visi dzīvnieki neatkarīgi no tā, vai tie audzēti reģistrētās audzēšanas iestādēs vai citās iestādēs, un savvaļā sagūstītie dzīvnieki. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kategorijā “Dzīvnieki, kas dzimuši citur” tiek apkopoti visi dzīvnieki neatkarīgi no tā, vai tie audzēti reģistrētās audzēšanas iestādēs vai citās iestādēs, un savvaļā sagūstītie dzīvnieki. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Primāti, kas nav cilvēku ģints primāti (NHP) – dzimšanas vieta

| NHP, kas dzimuši Savienībā pie audzētāja, kam ir atļauja |
| --- |
| NHP, kas dzimuši Savienībā pie audzētāja, kam nav atļaujas, un NHP, kas dzimuši citur Eiropā |
| NHP, kas dzimuši Āzijā |
| NHP, kas dzimuši Amerikā |
| NHP, kas dzimuši Āfrikā |
| NHP, kas dzimuši citur |

NHP, kas dzimuši Savienībā pie audzētāja, kam ir atļauja

NHP, kas dzimuši Savienībā pie audzētāja, kam nav atļaujas, un NHP, kas dzimuši citur Eiropā

NHP, kas dzimuši Āzijā

NHP, kas dzimuši Amerikā

NHP, kas dzimuši Āfrikā

NHP, kas dzimuši citur

| 4.1. | Izcelsme ir atkarīga no dzimšanas vietas, proti, norāda vietu, kur dzīvnieks ir “dzimis”, nevis vietu, no kurienes tas ir piegādāts. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kategorija “NHP, kas dzimuši Savienībā (un Norvēģijā) pie audzētāja, kam ir atļauja” aptver NHP, kas dzimuši pie audzētājiem, kuriem ir piešķirta atļauja un kuri ir reģistrēti saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES 20. pantu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kategorijā “NHP, kas dzimuši Savienībā pie audzētāja, kam nav atļaujas, un NHP, kas dzimuši citur Eiropā” cita starpā ietilpst dzīvnieki, kas dzimuši Šveicē, Turcijā, Krievijā un Izraēlā. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kategorijā “NHP, kas dzimuši Āzijā” cita starpā ietilpst Ķīnā dzimuši dzīvnieki. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Kategorijā “NHP, kas dzimuši Amerikā” ietilpst Ziemeļamerikā, Centrālamerikā un Dienvidamerikā dzimuši dzīvnieki. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Kategorijā “NHP, kas dzimuši Āfrikā” ietilpst Maurīcijā dzimuši dzīvnieki. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Kategorijā “NHP, kas dzimuši citur” ietilpst Austrālāzijā dzimuši dzīvnieki. Norāda citur dzimušo NHP izcelsmi. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Primāti, kas nav cilvēku ģints primāti – kolonijas tips

| Pašuzturoša kolonija (nē/jā) |
| --- |

Pašuzturoša kolonija (nē/jā)

Kategorijā “pašuzturoša kolonija” ietilpst primāti, kas nav cilvēku ģints primāti un kas iegūti no kolonijām, kur dzīvniekus pavairo tikai kolonijas ietvaros vai izmantojot dzīvniekus no citām kolonijām, bet nevis savvaļā sagūstot dzīvniekus, un kurā dzīvnieki tiek turēti tādos apstākļos, kas nodrošina, ka tie ir pieraduši pie cilvēkiem.

6.   Primāti, kas nav cilvēku ģints primāti – paaudze

| F0 |
| --- |
| F1 |
| F2 vai nākamā |

F0

F1

F2 vai nākamā

| 6.1. | “F0” ir savvaļā sagūstīti dzīvnieki. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | “F1” ir nebrīvē dzimuši dzīvnieki, kam viens vai abi vecāki ir sagūstīti savvaļā. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | “F2 vai nākamā” ir nebrīvē dzimuši dzīvnieki, kam arī abi vecāki ir dzimuši nebrīvē. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Ģenētiskais stāvoklis

| Nav ģenētiski pārveidots |
| --- |
| Ģenētiski pārveidots bez kaitīga fenotipa |
| Ģenētiski pārveidots ar kaitīgu fenotipu |

Nav ģenētiski pārveidots

Ģenētiski pārveidots bez kaitīga fenotipa

Ģenētiski pārveidots ar kaitīgu fenotipu

| 7.1. | Kategorija “Nav ģenētiski pārveidots” aptver visus dzīvniekus, kas nav ģenētiski pārveidoti, arī ģenētiski normālus vecākus, kas izmantoti jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas/celma izveidošanai. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Kategorija “Ģenētiski pārveidots bez kaitīga fenotipa” aptver:






  a) | dzīvniekus, kuri izmantoti jaunas līnijas izveidošanai, kuri ir ģenētiskā pārveidojuma nesēji, bet kuriem neizpaužas kaitīgs fenotips; |
| --- | --- | --- |

7.2.

a)

dzīvniekus, kuri izmantoti jaunas līnijas izveidošanai, kuri ir ģenētiskā pārveidojuma nesēji, bet kuriem neizpaužas kaitīgs fenotips;

| b) | ģenētiski pārveidotus dzīvniekus, kuri izmantoti citās procedūrās (nevis līnijas izveidošanai vai uzturēšanai) un kuriem neizpaužas kaitīgs fenotips. |
| --- | --- |

b)

ģenētiski pārveidotus dzīvniekus, kuri izmantoti citās procedūrās (nevis līnijas izveidošanai vai uzturēšanai) un kuriem neizpaužas kaitīgs fenotips.

| 7.3. | Kategorija “Ģenētiski pārveidots ar kaitīgu fenotipu” aptver:






  a) | dzīvniekus, kuri izmantoti jaunas līnijas izveidošanai un kuriem izpaužas kaitīgs fenotips; |
| --- | --- | --- |

7.3.

a)

dzīvniekus, kuri izmantoti jaunas līnijas izveidošanai un kuriem izpaužas kaitīgs fenotips;

| b) | dzīvniekus, kuri izmantoti tādas stabilas līnijas uzturēšanai, kam piemīt tīši veidots kaitīgs fenotips, un kuriem izpaužas kaitīgs fenotips; |
| --- | --- |

b)

dzīvniekus, kuri izmantoti tādas stabilas līnijas uzturēšanai, kam piemīt tīši veidots kaitīgs fenotips, un kuriem izpaužas kaitīgs fenotips;

| c) | ģenētiski pārveidotus dzīvniekus, kuri izmantoti citās procedūrās (nevis līnijas izveidošanai vai uzturēšanai) un kuriem izpaužas kaitīgs fenotips. |
| --- | --- |

c)

ģenētiski pārveidotus dzīvniekus, kuri izmantoti citās procedūrās (nevis līnijas izveidošanai vai uzturēšanai) un kuriem izpaužas kaitīgs fenotips.

8.   Jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas izveide

| Dzīvnieki, kas izmantoti jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas/celma izveidē (jā/nē) |
| --- |

Dzīvnieki, kas izmantoti jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas/celma izveidē (jā/nē)

Kategorijā “Dzīvnieki, kas izmantoti jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas/celma izveidē” ietilpst dzīvnieki, kuri ir izmantoti jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas/celma izveidē; tos nošķir no citiem dzīvniekiem, kas izmantoti “fundamentālu pētījumu” vai “praktiskās izpētes un lietišķo pētījumu” vajadzībām. Te ietilpst dažādu līniju krustošana nolūkā izveidot jaunu ģenētiski pārveidotu līniju, kad nav iespējams iepriekš noteikt, vai jaunās līnijas fenotips būs nekaitīgs.

9.   Smaguma pakāpe

| Neatgriezeniska |
| --- |
| Viegla (līdz vieglai un ieskaitot) |
| Mērena |
| Smaga |

Neatgriezeniska

Viegla (līdz vieglai un ieskaitot)

Mērena

Smaga

| 9.1. | Faktisko smaguma pakāpi ziņo par katru dzīvnieku atsevišķi, norādot vissmagāko ietekmi, ko dzīvnieks izjutis visas procedūras gaitā. Šī ietekme var rasties jebkurā vairākposmu procedūras posmā (ne vienmēr tas būs pēdējais). Faktiskā smaguma pakāpe var būt augstāka vai zemāka, nekā iepriekš prognozēts. Novērtējot faktisko smaguma pakāpi, vērā ņem arī kumulatīvās ciešanas. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Smaguma pakāpju klases






  9.2.1. | Neatgriezeniska – dzīvnieku, kam viscaur vispārējā anestēzijā veikta procedūra, pēc kuras tas nav atguvis samaņu, ziņojumā atspoguļo kā dzīvnieku, kam veikta “neatgriezeniska” procedūra. Tas ietver arī situāciju, kad dzīvnieks pēc anestēzijas nav atguvis samaņu plānotās atgūšanās procedūras pirmajā posmā. |
| --- | --- | --- |

9.2.

9.2.1.

Neatgriezeniska – dzīvnieku, kam viscaur vispārējā anestēzijā veikta procedūra, pēc kuras tas nav atguvis samaņu, ziņojumā atspoguļo kā dzīvnieku, kam veikta “neatgriezeniska” procedūra. Tas ietver arī situāciju, kad dzīvnieks pēc anestēzijas nav atguvis samaņu plānotās atgūšanās procedūras pirmajā posmā.

| 9.2.2. | Viegla (līdz vieglai un ieskaitot) – dzīvnieku, kam veikta procedūra, kuras rezultātā tas jutis nelielas līdz vieglas īslaicīgas sāpes, ciešanas vai diskomfortu, ziņojumā atspoguļo kā dzīvnieku, kam veikta “viegla” procedūra; te ietilpst arī gadījumi, kad dzīvnieku labsajūta vai vispārējais stāvoklis nav būtiski pasliktinājies.
  Šajā kategorijā atspoguļo arī dzīvniekus, kuri ir izmantoti atļautā projektā, bet kuriem galu galā nav novērots, ka tie būtu izjutuši tādas sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, kas būtu pielīdzināmi adatas ievadīšanai saskaņā ar labu veterināro praksi; te neietilpst dzīvnieki, kas vajadzīgi, lai uzturētu kolonijas ar ģenētiski pārveidotiem stabilu līniju dzīvniekiem, kuriem piemīt tīši veidots kaitīgs fenotips, un kas kaitīgā genotipa dēļ nav izjutuši sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu. |
| --- | --- |

9.2.2.

Viegla (līdz vieglai un ieskaitot) – dzīvnieku, kam veikta procedūra, kuras rezultātā tas jutis nelielas līdz vieglas īslaicīgas sāpes, ciešanas vai diskomfortu, ziņojumā atspoguļo kā dzīvnieku, kam veikta “viegla” procedūra; te ietilpst arī gadījumi, kad dzīvnieku labsajūta vai vispārējais stāvoklis nav būtiski pasliktinājies.

Šajā kategorijā atspoguļo arī dzīvniekus, kuri ir izmantoti atļautā projektā, bet kuriem galu galā nav novērots, ka tie būtu izjutuši tādas sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, kas būtu pielīdzināmi adatas ievadīšanai saskaņā ar labu veterināro praksi; te neietilpst dzīvnieki, kas vajadzīgi, lai uzturētu kolonijas ar ģenētiski pārveidotiem stabilu līniju dzīvniekiem, kuriem piemīt tīši veidots kaitīgs fenotips, un kas kaitīgā genotipa dēļ nav izjutuši sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu.

| 9.2.3. | Mērena – dzīvnieku, kam veikta procedūra, kuras rezultātā tas jutis īslaicīgas mērenas sāpes, ciešanas vai diskomfortu vai ilgstošas vieglas sāpes, ciešanas vai diskomfortu, kā arī procedūras, kuras mēreni kaitē dzīvnieka labsajūtai vai vispārējam stāvoklim, ziņojumā atspoguļo kā dzīvnieku, kam veikta “mērena” procedūra. |
| --- | --- |

9.2.3.

Mērena – dzīvnieku, kam veikta procedūra, kuras rezultātā tas jutis īslaicīgas mērenas sāpes, ciešanas vai diskomfortu vai ilgstošas vieglas sāpes, ciešanas vai diskomfortu, kā arī procedūras, kuras mēreni kaitē dzīvnieka labsajūtai vai vispārējam stāvoklim, ziņojumā atspoguļo kā dzīvnieku, kam veikta “mērena” procedūra.

| 9.2.4. | Smaga – dzīvnieku, kam veikta procedūra, kuras rezultātā tas jutis stipras sāpes, ciešanas vai diskomfortu vai ilgstošas mērenas sāpes, ciešanas vai diskomfortu, kā arī procedūras, kas var smagi kaitēt dzīvnieka labsajūtai vai vispārējam stāvoklim, ziņojumā atspoguļo kā dzīvnieku, kam veikta “smaga” procedūra. |
| --- | --- |

9.2.4.

Smaga – dzīvnieku, kam veikta procedūra, kuras rezultātā tas jutis stipras sāpes, ciešanas vai diskomfortu vai ilgstošas mērenas sāpes, ciešanas vai diskomfortu, kā arī procedūras, kas var smagi kaitēt dzīvnieka labsajūtai vai vispārējam stāvoklim, ziņojumā atspoguļo kā dzīvnieku, kam veikta “smaga” procedūra.

| 9.2.5. | Gadījumos, kad ar iepriekšēju atļauju vai bez tās klases “smaga” griesti ir pārsniegti, dzīvniekus un to izmantošanu atspoguļo klasē “Smaga”. Dalībvalstij atvēlētajā aprakstošajā daļā (šā pielikuma C iedaļa) pievieno komentāru. Šādos gadījumos komentārā norāda: sugas, skaitu, to, vai ir iepriekš atļauts izņēmums, ziņas par izmantošanu un iemeslus, kāpēc klases “smaga” griesti ir pārsniegti. |
| --- | --- |

9.2.5.

Gadījumos, kad ar iepriekšēju atļauju vai bez tās klases “smaga” griesti ir pārsniegti, dzīvniekus un to izmantošanu atspoguļo klasē “Smaga”. Dalībvalstij atvēlētajā aprakstošajā daļā (šā pielikuma C iedaļa) pievieno komentāru. Šādos gadījumos komentārā norāda: sugas, skaitu, to, vai ir iepriekš atļauts izņēmums, ziņas par izmantošanu un iemeslus, kāpēc klases “smaga” griesti ir pārsniegti.

| 9.3. | Dzīvnieki, kas atrasti miruši






  9.3.1. | Ja dzīvnieks atrasts miris, smaguma pakāpi nosaka pēc tā, vai nāve iestājusies tādu faktoru dēļ, kas saistīti ar dzīvniekam veikto procedūru. Ja saistības nav (piemēram, nāvi izraisījuši aprīkojuma defekti vai nepietiekama apkārtējās vides apstākļu kontrole, nepiemērota audzēšanas prakse, nesaistītas slimības un infekcijas), tad norāda tādu faktisko smaguma pakāpi, kas atspoguļo vissmagāko ietekmi, ko dzīvnieks izjutis procedūras gaitā (taču izslēdz pieredzi tieši pirms nāves). |
| --- | --- | --- |

9.3.

9.3.1.

Ja dzīvnieks atrasts miris, smaguma pakāpi nosaka pēc tā, vai nāve iestājusies tādu faktoru dēļ, kas saistīti ar dzīvniekam veikto procedūru. Ja saistības nav (piemēram, nāvi izraisījuši aprīkojuma defekti vai nepietiekama apkārtējās vides apstākļu kontrole, nepiemērota audzēšanas prakse, nesaistītas slimības un infekcijas), tad norāda tādu faktisko smaguma pakāpi, kas atspoguļo vissmagāko ietekmi, ko dzīvnieks izjutis procedūras gaitā (taču izslēdz pieredzi tieši pirms nāves).

| 9.3.2. | Ja nāve ir saistīta ar procedūru, tad faktisko smaguma pakāpi norāda kā “smagu”, izņemot gadījumus, kad var pieņemt pamatotu lēmumu, ka smaguma pakāpe ir zemāka. |
| --- | --- |

9.3.2.

Ja nāve ir saistīta ar procedūru, tad faktisko smaguma pakāpi norāda kā “smagu”, izņemot gadījumus, kad var pieņemt pamatotu lēmumu, ka smaguma pakāpe ir zemāka.

| 9.4. | Savvaļas dzīvnieku sagūstīšana un transportēšana
  Faktiskā smaguma pakāpe atspoguļo tikai dzīvniekam veikto zinātnisko procedūru ietekmi. Tas nozīmē, ka, norādot faktisko smaguma pakāpi, sagūstīšanu un transportēšanu vērā neņem, tostarp tad, ja dzīvnieks sagūstīšanas vai transportēšanas laikā miris (izņemot tad, ja tā ir pašu zinātnisko procedūru specifiskais mērķis vai sastāvdaļa). |
| --- | --- |

9.4.

Faktiskā smaguma pakāpe atspoguļo tikai dzīvniekam veikto zinātnisko procedūru ietekmi. Tas nozīmē, ka, norādot faktisko smaguma pakāpi, sagūstīšanu un transportēšanu vērā neņem, tostarp tad, ja dzīvnieks sagūstīšanas vai transportēšanas laikā miris (izņemot tad, ja tā ir pašu zinātnisko procedūru specifiskais mērķis vai sastāvdaļa).

10.   Nolūks

| Fundamentālie pētījumi |
| --- |
| Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi |
| Izmantošana regulatīviem mērķiem un rutīnveida ražošanā |
| Dabiskās vides aizsardzība cilvēka vai dzīvnieku veselības vai labklājības interesēs |
| Sugu saglabāšana |
| Augstākā izglītība |
| Profesionālo prasmju iegūšanai, uzturēšanai vai uzlabošanai paredzēta apmācība |
| Tiesu medicīniskā izmeklēšana |
| Tādu stabilu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku koloniju uzturēšana, kurus neizmanto citās procedūrās |

Fundamentālie pētījumi

Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi

Izmantošana regulatīviem mērķiem un rutīnveida ražošanā

Dabiskās vides aizsardzība cilvēka vai dzīvnieku veselības vai labklājības interesēs

Sugu saglabāšana

Augstākā izglītība

Profesionālo prasmju iegūšanai, uzturēšanai vai uzlabošanai paredzēta apmācība

Tiesu medicīniskā izmeklēšana

Tādu stabilu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku koloniju uzturēšana, kurus neizmanto citās procedūrās

| 10.1. | Fundamentālie pētījumi






  10.1.1. | “Fundamentālie pētījumi” ir fundamentāla rakstura pētījumi, tostarp pētījumi fizioloģijā; pētījumi, kuru uzdevums ir paplašināt zināšanas par dzīvo organismu un vides normālo un anormālo struktūru, funkcionēšanu un uzvedību, arī fundamentālie pētījumi toksikoloģijā. Izpēte un analīze, kas vērsta uz kāda subjekta, parādības vai dabas pamatlikuma labāku vai pilnīgāku izpratni, nevis uz iegūto rezultātu konkrētu praktisku pielietojumu. |
| --- | --- | --- |

10.1.

10.1.1.

“Fundamentālie pētījumi” ir fundamentāla rakstura pētījumi, tostarp pētījumi fizioloģijā; pētījumi, kuru uzdevums ir paplašināt zināšanas par dzīvo organismu un vides normālo un anormālo struktūru, funkcionēšanu un uzvedību, arī fundamentālie pētījumi toksikoloģijā. Izpēte un analīze, kas vērsta uz kāda subjekta, parādības vai dabas pamatlikuma labāku vai pilnīgāku izpratni, nevis uz iegūto rezultātu konkrētu praktisku pielietojumu.

| 10.1.2. | Dzīvniekus, kas izmantoti, lai izveidotu (arī ar divu līniju krustošanu) jaunu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku līniju, kuru paredzēts izmantot fundamentālo pētījumu vajadzībām (piemēram, ontoģenēzes bioloģija, imunoloģija), ziņojumā atspoguļo atbilstoši nolūkam, kuram tie tiek radīti. Turklāt šos dzīvniekus atspoguļo kategorijā “Jaunas ģenētiskas līnijas izveidošana – Dzīvnieki, kas izmantoti jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas/celma izveidošanai”. |
| --- | --- |

10.1.2.

Dzīvniekus, kas izmantoti, lai izveidotu (arī ar divu līniju krustošanu) jaunu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku līniju, kuru paredzēts izmantot fundamentālo pētījumu vajadzībām (piemēram, ontoģenēzes bioloģija, imunoloģija), ziņojumā atspoguļo atbilstoši nolūkam, kuram tie tiek radīti. Turklāt šos dzīvniekus atspoguļo kategorijā “Jaunas ģenētiskas līnijas izveidošana – Dzīvnieki, kas izmantoti jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas/celma izveidošanai”.

| 10.1.3. | Visus dzīvniekus, kas ir ģenētiskā pārveidojuma nesēji, ziņojumā atspoguļo tad, kad tiek izveidota jauna līnija. Šajā kategorijā ziņojumā atspoguļo arī dzīvniekus, kas izveidošanas procesā ir izmantoti, piemēram, superovulācijai, vazektomijai un embrija implantēšanai. Neziņo par ģenētiski nepārveidotiem (savvaļas tipa) pēcnācējiem, izņemot tad, ja dzīvnieks ir genotipēts (ģenētiskais raksturojums / audu paraugu ņemšana) ar invazīvu metodi, taču tas nav darīts dzīvnieka identificēšanas/iezīmēšanas nolūkā. |
| --- | --- |

10.1.3.

Visus dzīvniekus, kas ir ģenētiskā pārveidojuma nesēji, ziņojumā atspoguļo tad, kad tiek izveidota jauna līnija. Šajā kategorijā ziņojumā atspoguļo arī dzīvniekus, kas izveidošanas procesā ir izmantoti, piemēram, superovulācijai, vazektomijai un embrija implantēšanai. Neziņo par ģenētiski nepārveidotiem (savvaļas tipa) pēcnācējiem, izņemot tad, ja dzīvnieks ir genotipēts (ģenētiskais raksturojums / audu paraugu ņemšana) ar invazīvu metodi, taču tas nav darīts dzīvnieka identificēšanas/iezīmēšanas nolūkā.

| 10.1.4. | Jaunu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku celmu vai līniju uzskata par “stabilu” tad, kad ģenētiskais pārveidojums ir stabilizējies, kam vajadzīgas vismaz divas paaudzes, un kad ir pabeigts labturības novērtējums. |
| --- | --- |

10.1.4.

Jaunu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku celmu vai līniju uzskata par “stabilu” tad, kad ģenētiskais pārveidojums ir stabilizējies, kam vajadzīgas vismaz divas paaudzes, un kad ir pabeigts labturības novērtējums.

| 10.2. | Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi






  10.2.1. | “Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi” aptver dzīvniekus, kas izmantoti 5. panta b) un c) punktā aprakstītajiem nolūkiem, izņemot dzīvnieku izmantošanu regulatīviem mērķiem (sk. 10.3. punktu). |
| --- | --- | --- |

10.2.

10.2.1.

“Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi” aptver dzīvniekus, kas izmantoti 5. panta b) un c) punktā aprakstītajiem nolūkiem, izņemot dzīvnieku izmantošanu regulatīviem mērķiem (sk. 10.3. punktu).

| 10.2.2. | Pie praktiskās izpētes un lietišķajiem pētījumiem pieder arī pētnieciskā toksikoloģija un pētījumi ar mērķi sagatavoties regulatīvās dokumentācijas iesniegšanai vai izstrādāt metodi. Tas neattiecas uz regulatīvās dokumentācijas iesniegšanai obligāti vajadzīgiem pētījumiem. |
| --- | --- |

10.2.2.

Pie praktiskās izpētes un lietišķajiem pētījumiem pieder arī pētnieciskā toksikoloģija un pētījumi ar mērķi sagatavoties regulatīvās dokumentācijas iesniegšanai vai izstrādāt metodi. Tas neattiecas uz regulatīvās dokumentācijas iesniegšanai obligāti vajadzīgiem pētījumiem.

| 10.2.3. | Dzīvniekus, kas izmantoti, lai izveidotu jaunu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku līniju, kuru paredzēts izmantot praktiskās izpētes un lietišķo pētījumu vajadzībām (piemēram, vēža izpētei, vakcīnu izstrādei), ziņojumā atspoguļo atbilstoši nolūkam, kuram tie tiek radīti. Turklāt šos dzīvniekus atspoguļo kategorijā “Jaunas ģenētiskas līnijas izveidošana – Dzīvnieki, kas izmantoti jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas/celma izveidošanai”. |
| --- | --- |

10.2.3.

Dzīvniekus, kas izmantoti, lai izveidotu jaunu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku līniju, kuru paredzēts izmantot praktiskās izpētes un lietišķo pētījumu vajadzībām (piemēram, vēža izpētei, vakcīnu izstrādei), ziņojumā atspoguļo atbilstoši nolūkam, kuram tie tiek radīti. Turklāt šos dzīvniekus atspoguļo kategorijā “Jaunas ģenētiskas līnijas izveidošana – Dzīvnieki, kas izmantoti jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas/celma izveidošanai”.

| 10.2.4. | Visus dzīvniekus, kas ir ģenētiskā pārveidojuma nesēji, ziņojumā atspoguļo tad, kad tiek izveidota jauna līnija. Šajā kategorijā ziņojumā atspoguļo arī dzīvniekus, kas izveidošanas procesā ir izmantoti, piemēram, superovulācijai, vazektomijai un embrija implantēšanai. Šajos ziņojumos neiekļauj ģenētiski nepārveidotus (savvaļas tipa) pēcnācējus. |
| --- | --- |

10.2.4.

Visus dzīvniekus, kas ir ģenētiskā pārveidojuma nesēji, ziņojumā atspoguļo tad, kad tiek izveidota jauna līnija. Šajā kategorijā ziņojumā atspoguļo arī dzīvniekus, kas izveidošanas procesā ir izmantoti, piemēram, superovulācijai, vazektomijai un embrija implantēšanai. Šajos ziņojumos neiekļauj ģenētiski nepārveidotus (savvaļas tipa) pēcnācējus.

| 10.2.5. | Jaunu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku celmu vai līniju uzskata par “stabilu” tad, kad ģenētiskais pārveidojums ir stabilizējies, kam vajadzīgas vismaz divas paaudzes, un kad ir pabeigts labturības novērtējums. |
| --- | --- |

10.2.5.

Jaunu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku celmu vai līniju uzskata par “stabilu” tad, kad ģenētiskais pārveidojums ir stabilizējies, kam vajadzīgas vismaz divas paaudzes, un kad ir pabeigts labturības novērtējums.

| 10.3. | Izmantošana regulatīviem mērķiem un rutīnveida ražošanā






  10.3.1. | “Izmantošana regulatīviem mērķiem” attiecas uz dzīvnieku izmantošanu procedūrās, kas veiktas, lai apmierinātu tiesību aktu prasības attiecībā uz produktu/vielu ražošanu un laišanu un uzturēšanu tirgū, arī pārtikas un barības drošuma un riska novērtēšanu. |
| --- | --- | --- |

10.3.

10.3.1.

“Izmantošana regulatīviem mērķiem” attiecas uz dzīvnieku izmantošanu procedūrās, kas veiktas, lai apmierinātu tiesību aktu prasības attiecībā uz produktu/vielu ražošanu un laišanu un uzturēšanu tirgū, arī pārtikas un barības drošuma un riska novērtēšanu.

| 10.3.2. | Šeit ietilpst testi, kas veikti produktiem/vielām, par ko regulatīvo dokumentāciju bija paredzēts iesniegt, bet kas galu galā netika iesniegts, jo izstrādātājs šos produktus/vielas uzskatīja par nepiemērotiem tirgum, un kam izstrādes process tāpēc nav pabeigts. |
| --- | --- |

10.3.2.

Šeit ietilpst testi, kas veikti produktiem/vielām, par ko regulatīvo dokumentāciju bija paredzēts iesniegt, bet kas galu galā netika iesniegts, jo izstrādātājs šos produktus/vielas uzskatīja par nepiemērotiem tirgum, un kam izstrādes process tāpēc nav pabeigts.

| 10.3.3. | “Rutīnveida ražošana” aptver arī dzīvniekus, ko izmanto produktu (piemēram, antivielu un asins pagatavojumu) ražošanas procesā (piemēram, šajā kategorijā iekļauj dzīvniekus, kas izmantoti seruma tipa zāļu ražošanai). |
| --- | --- |

10.3.3.

“Rutīnveida ražošana” aptver arī dzīvniekus, ko izmanto produktu (piemēram, antivielu un asins pagatavojumu) ražošanas procesā (piemēram, šajā kategorijā iekļauj dzīvniekus, kas izmantoti seruma tipa zāļu ražošanai).

| 10.3.4. | Šajā kategorijā neietilpst iedarbīguma testi, ko veic jaunu zāļu izstrādes laikā, tos ziņojumā atspoguļo kategorijā “Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi”. |
| --- | --- |

10.3.4.

Šajā kategorijā neietilpst iedarbīguma testi, ko veic jaunu zāļu izstrādes laikā, tos ziņojumā atspoguļo kategorijā “Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi”.

| 10.4. | Dabiskās vides aizsardzība cilvēka vai dzīvnieku veselības vai labklājības interesēs






  10.4.1. | Šeit ietilpst pētījumi, kuru mērķis ir izpētīt un izprast tādas parādības kā vides piesārņojums, biodaudzveidības zudums, kā arī savvaļas dzīvnieku epidemioloģiskie pētījumi. |
| --- | --- | --- |

10.4.

10.4.1.

Šeit ietilpst pētījumi, kuru mērķis ir izpētīt un izprast tādas parādības kā vides piesārņojums, biodaudzveidības zudums, kā arī savvaļas dzīvnieku epidemioloģiskie pētījumi.

| 10.4.2. | Šajā kategorijā neietilpst dzīvnieku izmantošana regulatīviem mērķiem ekotoksikoloģijas vajadzībām. |
| --- | --- |

10.4.2.

Šajā kategorijā neietilpst dzīvnieku izmantošana regulatīviem mērķiem ekotoksikoloģijas vajadzībām.

| 10.5. | Augstākā izglītība
  Šajā kategorijā ietilpst dzīvnieki, ko izmanto teorētisko zināšanu iegūšanai augstākās izglītības programmā. |
| --- | --- |

10.5.

Šajā kategorijā ietilpst dzīvnieki, ko izmanto teorētisko zināšanu iegūšanai augstākās izglītības programmā.

| 10.6. | Profesionālo prasmju iegūšanai, uzturēšanai vai uzlabošanai paredzēta apmācība
  Šajā kategorijā ietilpst dzīvnieki, ko izmanto praktisku profesionālo prasmju iegūšanai un uzturēšanai paredzētā apmācībā. |
| --- | --- |

10.6.

Šajā kategorijā ietilpst dzīvnieki, ko izmanto praktisku profesionālo prasmju iegūšanai un uzturēšanai paredzētā apmācībā.

| 10.7. | Tādu stabilu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku koloniju uzturēšana, kurus neizmanto citās procedūrās






  10.7.1. | Te ietilpst dzīvnieki, kas vajadzīgi, lai uzturētu kolonijas ar ģenētiski pārveidotiem stabilu līniju dzīvniekiem, kuriem piemīt tīši veidots kaitīgs fenotips, un kas kaitīgā genotipa dēļ izjutuši sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu. Paredzēto nolūku, kālab attiecīgā līnija tiek uzturēta, nenorāda. |
| --- | --- | --- |

10.7.

10.7.1.

Te ietilpst dzīvnieki, kas vajadzīgi, lai uzturētu kolonijas ar ģenētiski pārveidotiem stabilu līniju dzīvniekiem, kuriem piemīt tīši veidots kaitīgs fenotips, un kas kaitīgā genotipa dēļ izjutuši sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu. Paredzēto nolūku, kālab attiecīgā līnija tiek uzturēta, nenorāda.

| 10.7.2. | Šī kategorija ietver arī ģenētiski pārveidotus dzīvniekus stabilas līnijas uzturēšanas gaitā neatkarīgi no tā, vai līnija ir ar nekaitīgu vai kaitīgu fenotipu, šādos gadījumos:






  a) | genotips ir apstiprināts ar invazīvu metodi, taču tas nav darīts dzīvnieka identificēšanas/iezīmēšanas nolūkā, un dzīvnieks netiek tālāk izmantots un tiek nonāvēts; |
| --- | --- | --- |

10.7.2.

Šī kategorija ietver arī ģenētiski pārveidotus dzīvniekus stabilas līnijas uzturēšanas gaitā neatkarīgi no tā, vai līnija ir ar nekaitīgu vai kaitīgu fenotipu, šādos gadījumos:

a)

genotips ir apstiprināts ar invazīvu metodi, taču tas nav darīts dzīvnieka identificēšanas/iezīmēšanas nolūkā, un dzīvnieks netiek tālāk izmantots un tiek nonāvēts;

| b) | dzīvnieki pieder pie nepiemērota genotipa, kas ir apstiprināts ar invazīvu metodi, taču tas nav darīts dzīvnieka identificēšanas/iezīmēšanas nolūkā. |
| --- | --- |

b)

dzīvnieki pieder pie nepiemērota genotipa, kas ir apstiprināts ar invazīvu metodi, taču tas nav darīts dzīvnieka identificēšanas/iezīmēšanas nolūkā.

| 10.7.3. | Šajā kategorijā ietilpst rederivācija, ja tā tiek veikta tikai zinātniskos nolūkos (respektīvi, nevis tāpēc, lai veicinātu kolonijas veselīgumu/labturību) stabilas līnijas uzturēšanas gaitā, kā arī dzīvnieki, ko izmanto embriotransfēram un vazektomijai. |
| --- | --- |

10.7.3.

Šajā kategorijā ietilpst rederivācija, ja tā tiek veikta tikai zinātniskos nolūkos (respektīvi, nevis tāpēc, lai veicinātu kolonijas veselīgumu/labturību) stabilas līnijas uzturēšanas gaitā, kā arī dzīvnieki, ko izmanto embriotransfēram un vazektomijai.

| 10.7.4. | Te neietilpst dzīvnieki, kas vajadzīgi jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas izveidošanai, un dzīvnieki, kas izmantoti citās procedūrās (proti, nevis līnijas izveidošanai/uzturēšanai). |
| --- | --- |

10.7.4.

Te neietilpst dzīvnieki, kas vajadzīgi jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas izveidošanai, un dzīvnieki, kas izmantoti citās procedūrās (proti, nevis līnijas izveidošanai/uzturēšanai).

11.   Fundamentālie pētījumi

| Onkoloģija |
| --- |
| Kardiovaskulārā sistēma (asinsrite un limfrite) |
| Nervu sistēma |
| Elpošanas orgānu sistēma |
| Gastrointestinālā sistēma, arī aknas |
| Balsta un kustību aparāts |
| Imūnsistēma |
| Uroģenitālā/reproduktīvā sistēma |
| Maņu orgāni (āda, acis un ausis) |
| Endokrīnā sistēma / vielmaiņa |
| Ontoģenēzes bioloģija |
| Multisistēmiski pētījumi |
| Etoloģija / dzīvnieku uzvedība / dzīvnieku bioloģija |
| Citi fundamentālie pētījumi |

Onkoloģija

Kardiovaskulārā sistēma (asinsrite un limfrite)

Nervu sistēma

Elpošanas orgānu sistēma

Gastrointestinālā sistēma, arī aknas

Balsta un kustību aparāts

Imūnsistēma

Uroģenitālā/reproduktīvā sistēma

Maņu orgāni (āda, acis un ausis)

Endokrīnā sistēma / vielmaiņa

Ontoģenēzes bioloģija

Multisistēmiski pētījumi

Etoloģija / dzīvnieku uzvedība / dzīvnieku bioloģija

Citi fundamentālie pētījumi

| 11.1. | Onkoloģija
  Šajā kategorijā atspoguļo visus pētījumus onkoloģijas jomā neatkarīgi no mērķsistēmas. |
| --- | --- |

11.1.

Šajā kategorijā atspoguļo visus pētījumus onkoloģijas jomā neatkarīgi no mērķsistēmas.

| 11.2. | Nervu sistēma
  Šajā kategorijā cita starpā ietilpst neirozinātne, perifērā vai centrālā nervu sistēma, psiholoģija. |
| --- | --- |

11.2.

Šajā kategorijā cita starpā ietilpst neirozinātne, perifērā vai centrālā nervu sistēma, psiholoģija.

| 11.3. | Balsta un kustību aparāts
  Šajā kategorijā cita starpā ietilpst stomatoloģija. |
| --- | --- |

11.3.

Šajā kategorijā cita starpā ietilpst stomatoloģija.

| 11.4. | Maņu orgāni (āda, acis un ausis)
  Pētījumus par degunu iekļauj kategorijā “Elpošanas orgānu sistēma”, un pētījumus par mēli iekļauj kategorijā “Gastrointestinālā sistēma, arī aknas”. |
| --- | --- |

11.4.

Pētījumus par degunu iekļauj kategorijā “Elpošanas orgānu sistēma”, un pētījumus par mēli iekļauj kategorijā “Gastrointestinālā sistēma, arī aknas”.

| 11.5. | Ontoģenēzes bioloģija aptver pētījumus par organisma izmaiņām, sākot ar embrioģenēzi (ja to neveic reproduktīvās toksicitātes pētījuma ietvaros) un beidzot ar augšanu, novecošanu un nāvi; cita starpā te ietilpst šūnu diferenciācija, audu diferenciācija un organoģenēze. |
| --- | --- |

11.5.

| 11.6. | Multisistēmiski pētījumi
  Šeit iekļauj tikai tos pētījumus, kuros primārais intereses objekts ir vairāk nekā viena sistēma, piemēram, dažas infekcijas slimības, un neiekļauj onkoloģiskos pētījumus. |
| --- | --- |

11.6.

Šeit iekļauj tikai tos pētījumus, kuros primārais intereses objekts ir vairāk nekā viena sistēma, piemēram, dažas infekcijas slimības, un neiekļauj onkoloģiskos pētījumus.

| 11.7. | Kategorija “Etoloģija / dzīvnieku uzvedība / dzīvnieku bioloģija” aptver gan par savvaļā dzīvojošiem, gan nebrīvē turētiem dzīvniekiem veiktus pētījumus, kuru galvenais mērķis ir iegūt vairāk zināšanu par attiecīgo sugu. |
| --- | --- |

11.7.

| 11.8. | Citi fundamentālie pētījumi






  11.8.1. | Pētījumi, kas nav saistīti ar kādu no iepriekš minētajiem orgāniem vai sistēmām vai nav orgānam vai sistēmai specifiski. |
| --- | --- | --- |

11.8.

11.8.1.

Pētījumi, kas nav saistīti ar kādu no iepriekš minētajiem orgāniem vai sistēmām vai nav orgānam vai sistēmai specifiski.

| 11.8.2. | Pirms kategorijas “Citi” izmantošanas īpašu vērību pievērš tam, vai nav iespējams izmantot jebkādu citu iepriekš definēto kategoriju. |
| --- | --- |

11.8.2.

Pirms kategorijas “Citi” izmantošanas īpašu vērību pievērš tam, vai nav iespējams izmantot jebkādu citu iepriekš definēto kategoriju.

| 11.9. | Piezīmes






  11.9.1. | Dzīvniekus, kas izmantoti infekcijas ierosinātāju, vektoru (piem., posmkāju barošanās) un neoplazmu ražošanai un uzturēšanai, dzīvniekus, kas izmantoti cita bioloģiskā materiāla iegūšanai, un dzīvniekus, kas izmantoti antivielu ražošanai pētniecības nolūkā (izņemot hibridomas šūnu audzēšanu ar ascītu metodi monoklonālo antivielu ražošanā, jo tā ietilpst kategorijā “Izmantošana regulatīviem mērķiem un rutīnveida ražošanā (pa veidiem)”), ziņojumā atspoguļo attiecīgajās “Fundamentālo pētījumu” kategorijās. |
| --- | --- | --- |

11.9.

11.9.1.

Dzīvniekus, kas izmantoti infekcijas ierosinātāju, vektoru (piem., posmkāju barošanās) un neoplazmu ražošanai un uzturēšanai, dzīvniekus, kas izmantoti cita bioloģiskā materiāla iegūšanai, un dzīvniekus, kas izmantoti antivielu ražošanai pētniecības nolūkā (izņemot hibridomas šūnu audzēšanu ar ascītu metodi monoklonālo antivielu ražošanā, jo tā ietilpst kategorijā “Izmantošana regulatīviem mērķiem un rutīnveida ražošanā (pa veidiem)”), ziņojumā atspoguļo attiecīgajās “Fundamentālo pētījumu” kategorijās.

| 11.9.2. | Ja dzīvnieka izmantošanas nolūkam atbilst vairākas kategorijas, ziņo tikai par galveno nolūku. |
| --- | --- |

11.9.2.

Ja dzīvnieka izmantošanas nolūkam atbilst vairākas kategorijas, ziņo tikai par galveno nolūku.

| 12. | Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi






  Cilvēka vēzis |
| --- | --- |
| Cilvēka infekcijas slimības |
| Cilvēka kardiovaskulārās sistēmas traucējumi |
| Cilvēka nervu sistēmas un garīgās veselības traucējumi |
| Cilvēka elpošanas sistēmas traucējumi |
| Cilvēka gastrointestinālās sistēmas traucējumi, arī aknu slimības |
| Cilvēka balsta un kustību sistēmas traucējumi |
| Cilvēka imūnsistēmas traucējumi |
| Cilvēka uroģenitālās/reproduktīvās sistēmas traucējumi |
| Cilvēka maņu orgānu (ādas, acu un ausu) slimības |
| Cilvēka endokrīnās sistēmas / vielmaiņas traucējumi |
| Citi cilvēka veselības traucējumi |
| Dzīvnieku slimības un veselības traucējumi |
| Dzīvnieku ēdināšana |
| Dzīvnieku labturība |
| Slimību diagnosticēšana |
| Augu slimības |
| Ar regulatīviem mērķiem nesaistīta toksikoloģija un ekotoksikoloģija |

12.

Cilvēka vēzis

Cilvēka infekcijas slimības

Cilvēka kardiovaskulārās sistēmas traucējumi

Cilvēka nervu sistēmas un garīgās veselības traucējumi

Cilvēka elpošanas sistēmas traucējumi

Cilvēka gastrointestinālās sistēmas traucējumi, arī aknu slimības

Cilvēka balsta un kustību sistēmas traucējumi

Cilvēka imūnsistēmas traucējumi

Cilvēka uroģenitālās/reproduktīvās sistēmas traucējumi

Cilvēka maņu orgānu (ādas, acu un ausu) slimības

Cilvēka endokrīnās sistēmas / vielmaiņas traucējumi

Citi cilvēka veselības traucējumi

Dzīvnieku slimības un veselības traucējumi

Dzīvnieku ēdināšana

Dzīvnieku labturība

Slimību diagnosticēšana

Augu slimības

Ar regulatīviem mērķiem nesaistīta toksikoloģija un ekotoksikoloģija

| 12.1. | Visus lietišķos pētījumus cilvēka vēža jomā atspoguļo kategorijā “Cilvēka vēzis” neatkarīgi no mērķsistēmas. |
| --- | --- |

12.1.

| 12.2. | Visus lietišķos pētījumus cilvēka infekcijas slimību jomā atspoguļo kategorijā “Cilvēka infekcijas slimības” neatkarīgi no mērķsistēmas. |
| --- | --- |

12.2.

| 12.3. | Jebkādu dzīvnieku izmantošanu regulatīviem mērķiem (piem., regulatīvos kancerogenitātes pētījumos) neiekļauj kategorijā “Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi”, bet gan kategorijā “Izmantošana regulatīviem mērķiem un rutīnveida ražošanā”. |
| --- | --- |

12.3.

| 12.4. | Pētījumus par deguna slimībām iekļauj kategorijā “Cilvēka elpošanas sistēmas traucējumi”, un pētījumus par mēles slimībām iekļauj kategorijā “Cilvēka gastrointestinālās sistēmas traucējumi, arī aknu slimības”. |
| --- | --- |

12.4.

| 12.5. | Pirms kategorijas “Citi cilvēka veselības traucējumi” izmantošanas īpašu vērību pievērš tam, vai tās vietā nav iespējams izmantot jebkādu citu iepriekš definēto kategoriju. |
| --- | --- |

12.5.

| 12.6. | “Slimību diagnosticēšana” cita starpā aptver dzīvniekus, ko izmanto slimību, piemēram, trakumsērgas vai botulisma, tiešā diagnosticēšanā, bet neattiecas uz dzīvniekiem, kas izmantoti regulatīviem mērķiem. |
| --- | --- |

12.6.

| 12.7. | “Ar regulatīviem mērķiem nesaistīta toksikoloģija un ekotoksikoloģija” aptver arī pētniecisko toksikoloģiju un pētījumus ar mērķi sagatavoties regulatīvās dokumentācijas iesniegšanai vai izstrādāt metodi. Minētajā kategorijā neietilpst regulatīvās dokumentācijas iesniegšanai nepieciešami pētījumi (priekšizpēte, maksimālās panesamās devas (MTD) pētījumi). Neietilpst arī devu diapazona izpēte, ja tā notiek, lai izpildītu tiesību aktu prasības, jo tā ietilpst kategorijas “Izmantošana regulatīviem mērķiem un rutīnveida ražošanā” apakškategorijā “Citi iedarbīguma un panesamības testi”. |
| --- | --- |

12.7.

| 12.8. | “Dzīvnieku labturība” aptver Direktīvas 2010/63/ES 5. panta b) punkta iii) apakšpunktam atbilstošos pētījumus. |
| --- | --- |

12.8.

| 12.9. | Piezīmes






  12.9.1. | Dzīvniekus, kas izmantoti infekcijas ierosinātāju, vektoru (piem., posmkāju barošanās) un neoplazmu ražošanai un uzturēšanai, dzīvniekus, kas izmantoti cita bioloģiskā materiāla iegūšanai, un dzīvniekus, kas izmantoti antivielu ražošanai praktiskās izpētes un lietišķo pētījumu nolūkā (izņemot hibridomas šūnu audzēšanu ar ascītu metodi monoklonālu antivielu ražošanā, jo tā ietilpst kategorijā “Izmantošana regulatīviem mērķiem un rutīnveida ražošanā (pa veidiem)”), ziņojumā atspoguļo attiecīgajās “Praktiskās izpētes un lietišķo pētījumu” kategorijās. |
| --- | --- | --- |

12.9.

12.9.1.

Dzīvniekus, kas izmantoti infekcijas ierosinātāju, vektoru (piem., posmkāju barošanās) un neoplazmu ražošanai un uzturēšanai, dzīvniekus, kas izmantoti cita bioloģiskā materiāla iegūšanai, un dzīvniekus, kas izmantoti antivielu ražošanai praktiskās izpētes un lietišķo pētījumu nolūkā (izņemot hibridomas šūnu audzēšanu ar ascītu metodi monoklonālu antivielu ražošanā, jo tā ietilpst kategorijā “Izmantošana regulatīviem mērķiem un rutīnveida ražošanā (pa veidiem)”), ziņojumā atspoguļo attiecīgajās “Praktiskās izpētes un lietišķo pētījumu” kategorijās.

| 12.9.2. | Ja dzīvnieka izmantošanas nolūkam atbilst vairākas kategorijas, ziņo tikai par galveno nolūku. |
| --- | --- |

12.9.2.

Ja dzīvnieka izmantošanas nolūkam atbilst vairākas kategorijas, ziņo tikai par galveno nolūku.

13.   Izmantošana regulatīviem mērķiem un rutīnveida ražošanā

| Kvalitātes kontrole (arī partijas drošuma un stipruma testi) |
| --- |
| Citi iedarbīguma un panesamības testi |
| Toksicitātes testi un citi drošuma testi, arī farmakoloģijā |
| Rutīnveida ražošana (pa veidiem) |

Kvalitātes kontrole (arī partijas drošuma un stipruma testi)

Citi iedarbīguma un panesamības testi

Toksicitātes testi un citi drošuma testi, arī farmakoloģijā

Rutīnveida ražošana (pa veidiem)

| 13.1. | Šajā kategorijā neietilpst iedarbīguma testi, ko veic jaunu zāļu izstrādes laikā, tie ziņojumā jāatspoguļo kategorijā “Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi”. |
| --- | --- |

13.1.

| 13.2. | Kategorijā “Kvalitātes kontrole” ietilpst dzīvnieki, kas izmantoti galaprodukta un tā sastāvdaļu tīrības, stabilitātes, iedarbīguma, stipruma un citu kvalitātes kontroles parametru testēšanai, un jebkādas kontroles, kas ražošanas procesa laikā veiktas, lai būtu iespējama reģistrēšana, lai izpildītu jebkādas citas nacionālu vai starptautisku tiesību aktu prasības vai lai ievērotu atbilstību ražotāja noteiktajai politikai. Šajā kategorijā cita starpā ietilpst pirogenitātes testi. |
| --- | --- |

13.2.

| 13.3. | Citi iedarbīguma un panesamības testi
  Šajā kategorijā ietilpst biocīdu un pesticīdu iedarbīguma testēšana, kā arī dzīvnieku ēdināšanā lietoto piedevu panesamības testēšana. Te ietilpst arī devu diapazona izpēte, ja tā notiek, lai izpildītu tiesību aktu prasības. |
| --- | --- |

13.3.

Šajā kategorijā ietilpst biocīdu un pesticīdu iedarbīguma testēšana, kā arī dzīvnieku ēdināšanā lietoto piedevu panesamības testēšana. Te ietilpst arī devu diapazona izpēte, ja tā notiek, lai izpildītu tiesību aktu prasības.

| 13.4. | Toksicitātes testi un citi drošuma testi (arī medicīnai un zobārstniecībai un veterinārajai medicīnai paredzēto zāļu un ierīču drošuma izvērtēšana)






  13.4.1. | Te ietilpst pētījumi, kas par jebkādu produktu vai vielu veikti, lai noteiktu, vai šis produkts vai viela, kad to paredzētā veidā vai anormāli lieto vai ražo vai kad tas ir iespējams vai reāls vides piesārņotājs, nevar bīstami vai nevēlami ietekmēt cilvēkus vai dzīvniekus. |
| --- | --- | --- |

13.4.

13.4.1.

Te ietilpst pētījumi, kas par jebkādu produktu vai vielu veikti, lai noteiktu, vai šis produkts vai viela, kad to paredzētā veidā vai anormāli lieto vai ražo vai kad tas ir iespējams vai reāls vides piesārņotājs, nevar bīstami vai nevēlami ietekmēt cilvēkus vai dzīvniekus.

| 13.4.2. | Ja pētījumos iesaistīta māte un pēcnācējs, tad par māti ziņo gadījumos, kad tā tikusi pakļauta procedūrai, kurā ir pārsniegts sāpju, ciešanu, diskomforta un ilgstoša kaitējuma minimuma slieksnis. Par pēcnācējiem ziņo tad, ja tie ir procedūras neatņemama daļa, piemēram, pētījumos par reproduktīvajiem beigupunktiem. |
| --- | --- |

13.4.2.

Ja pētījumos iesaistīta māte un pēcnācējs, tad par māti ziņo gadījumos, kad tā tikusi pakļauta procedūrai, kurā ir pārsniegts sāpju, ciešanu, diskomforta un ilgstoša kaitējuma minimuma slieksnis. Par pēcnācējiem ziņo tad, ja tie ir procedūras neatņemama daļa, piemēram, pētījumos par reproduktīvajiem beigupunktiem.

| 13.5. | Rutīnveida ražošana (pa veidiem)






  13.5.1. | Te ietilpst monoklonālu antivielu un asins pagatavojumu ražošana ar pastāvošām metodēm. Šajā kategorijā neietilpst dzīvnieku imunizēšana, ja pēc tam tos paredzēts projekta ietvaros izmantot hibridomas ražošanā fundamentālo vai lietišķo pētījumu vai praktiskās izpētes nolūkā, jo to iekļauj attiecīgajā fundamentālo vai lietišķo pētījumu kategorijā. |
| --- | --- | --- |

13.5.

13.5.1.

Te ietilpst monoklonālu antivielu un asins pagatavojumu ražošana ar pastāvošām metodēm. Šajā kategorijā neietilpst dzīvnieku imunizēšana, ja pēc tam tos paredzēts projekta ietvaros izmantot hibridomas ražošanā fundamentālo vai lietišķo pētījumu vai praktiskās izpētes nolūkā, jo to iekļauj attiecīgajā fundamentālo vai lietišķo pētījumu kategorijā.

| 13.5.2. | Dzīvnieku izmantošanu antivielu ražošanai komerciālos nolūkos, tostarp imunizēšanu, ja pēc tam tos paredzēts izmantot hibridomas ražošanā, atspoguļo kategorijās “Rutīnveida ražošana” / “Monoklonālu un poliklonālu antivielu ražošana (neizmantojot ascītu metodi)”. Par jebkādu ascītu metodes izmantošanu monoklonālo antivielu ražošanā ziņo kategorijās “Rutīnveida ražošana” / “Monoklonālu antivielu ražošana tikai ar ascītu metodi”. |
| --- | --- |

13.5.2.

Dzīvnieku izmantošanu antivielu ražošanai komerciālos nolūkos, tostarp imunizēšanu, ja pēc tam tos paredzēts izmantot hibridomas ražošanā, atspoguļo kategorijās “Rutīnveida ražošana” / “Monoklonālu un poliklonālu antivielu ražošana (neizmantojot ascītu metodi)”. Par jebkādu ascītu metodes izmantošanu monoklonālo antivielu ražošanā ziņo kategorijās “Rutīnveida ražošana” / “Monoklonālu antivielu ražošana tikai ar ascītu metodi”.

14.   Kvalitātes kontrole (arī partijas drošuma un stipruma testi)

| Partijas drošuma testi |
| --- |
| Pirogenitātes testi |
| Partijas stipruma testi |
| Citi kvalitātes kontroles pasākumi |

Partijas drošuma testi

Pirogenitātes testi

Partijas stipruma testi

Citi kvalitātes kontroles pasākumi

Kategorijā “Partijas drošuma testi” neietilpst pirogenitātes testi, jo tos atspoguļo atsevišķi kategorijā “Pirogenitātes testi”.

15.   Toksicitātes testi un citi drošuma testi pa testu veidiem

| Akūtās (vienreizējas devas) toksicitātes testēšanas metodes (arī robežvērtības noteikšanas tests) |
| --- |
| Ādas kairinājums/korozija |
| Ādas sensibilizācija |
| Acu kairinājums/korozija |
| Atkārtotas devas toksicitāte |
| Kancerogenitāte |
| Genotoksicitāte |
| Reproduktīvā toksicitāte |
| Ontoģenētiskā toksicitāte |
| Neirotoksicitāte |
| Kinētika (farmakokinētika, toksikokinētika, atliekvielu noārdīšanās) |
| Farmakodinamika (arī drošuma farmakoloģija) |
| Fototoksicitāte |
| Ekotoksicitāte |
| Pārtikas un barības drošuma testi |
| Drošums mērķdzīvniekiem |
| Kombinētie beigupunkti |
| Citi toksicitātes/drošuma testi |

Akūtās (vienreizējas devas) toksicitātes testēšanas metodes (arī robežvērtības noteikšanas tests)

Ādas kairinājums/korozija

Ādas sensibilizācija

Acu kairinājums/korozija

Atkārtotas devas toksicitāte

Kancerogenitāte

Genotoksicitāte

Reproduktīvā toksicitāte

Ontoģenētiskā toksicitāte

Neirotoksicitāte

Kinētika (farmakokinētika, toksikokinētika, atliekvielu noārdīšanās)

Farmakodinamika (arī drošuma farmakoloģija)

Fototoksicitāte

Ekotoksicitāte

Pārtikas un barības drošuma testi

Drošums mērķdzīvniekiem

Kombinētie beigupunkti

Citi toksicitātes/drošuma testi

| 15.1. | Kategorijā “Atkārtotas devas toksicitāte” ietilpst arī imūntoksikoloģiskie pētījumi. |
| --- | --- |

15.1.

| 15.2. | Kategorijā “Reproduktīvā toksicitāte” cita starpā ietilpst paplašinātie vienas paaudzes reproduktīvās toksicitātes pētījumi, tostarp ontoģenētiskās neirotoksicitātes un imūntoksicitātes kohortas pētījumi. |
| --- | --- |

15.2.

| 15.3. | Kategorijā “Ontoģenētiskā toksicitāte” ietilpst arī ontoģētiskās neirotoksicitātes pētījumi. Paplašinātos vienas paaudzes reproduktīvās toksicitātes pētījumus, tostarp ontoģenētiskās neirotoksicitātes kohortas pētījumus, atspoguļo kategorijā “Reproduktīvā toksicitāte”. |
| --- | --- |

15.3.

| 15.4. | Kategorijā “Neirotoksicitāte” cita starpā ietilpst akūtās aizkavētās ietekmes pētījumi (piemēram, aizkavēta neirotoksicitāte pēc akūtas eksponētības fosfororganiskiem savienojumiem) un atkārtotas devas pētījumi neirotoksicitātes noteikšanas vajadzībām, bet neietilpst ontoģenētiskā neirotoksicitāte. Paplašinātos vienas paaudzes reproduktīvās toksicitātes pētījumus, tostarp ontoģenētiskās neirotoksicitātes kohortas pētījumus, atspoguļo kategorijā “Reproduktīvā toksicitāte”. |
| --- | --- |

15.4.

| 15.5. | Ar kinētiku saprot farmakokinētiku, toksikokinētiku un atliekvielu noārdīšanos. Tomēr, ja toksikokinētikas pētījums tiek veikts regulatīviem mērķiem paredzētajā atkārtotas devas toksicitātes pētījumā, to ziņojumā atspoguļo kategorijā “Atkārtotas devas toksicitāte”. |
| --- | --- |

15.5.

| 15.6. | Kategorijā “Pārtikas un barības drošuma testi” ietilpst arī dzeramā ūdens testēšana (tostarp testēšana attiecībā uz drošumu mērķdzīvniekiem). |
| --- | --- |

15.6.

| 15.7. | Kategorijā “Drošums mērķdzīvniekiem” ietilpst testi, ko veic, lai nodrošinātu, ka konkrētam dzīvniekam paredzēto produktu var droši lietot attiecīgajai sugai (izņemot partijas drošuma testus, ko aptver kvalitātes kontroles kategorija). |
| --- | --- |

15.7.

| 15.8. | Kategorijā “Kombinētie beigupunkti” cita starpā ietilpst kancerogenitātes un hroniskās toksicitātes kombinētie pētījumi, kā arī skrīninga pētījumi, kuros tiek kombinēta reproduktīvā toksicitāte un atkārtotas devas toksicitāte. |
| --- | --- |

15.8.

16.   Akūtās toksicitātes testēšanas metodes

| LD50, LC50 |
| --- |
| Citas letālas metodes |
| Neletālas metodes |

LD50, LC50

Citas letālas metodes

Neletālas metodes

| 16.1. | Apakškategoriju izvēlas, pamatojoties uz izmantotās metodes veidu, nevis uz to, kādu smaguma pakāpi izjūt dzīvnieks šīs metodes izmantošanas rezultātā. |
| --- | --- |

16.1.

| 16.2. | Kategorijā “LD50, LC50” ietilpst tikai tās testēšanas metodes, kas paredz LD50/LC50 aplēstos toksicitātes punktus, piemēram, ESAO testēšanas vadlīnijas Nr. 203, 403 un 425. |
| --- | --- |

16.2.

| 16.3. | Kategorijā “Citas letālas metodes” ietilpst tās metodes, ar kurām vielas tiek iedalītas klasēs, proti, metodes, ar kurām noskaidro, kādā diapazonā būtu LD50 deva, piemēram, fiksētas devas metodes un akūtas toksicitātes klases metodes. Iespējams, ka zināms skaits dzīvnieku ies bojā, tomēr ne tik daudz kā tad, ja izmanto LD50 tipa metodes. |
| --- | --- |

16.3.

17.   Atkārtotas devas toksicitāte

| 28 dienas vai mazāk |
| --- |
| 29–90 dienas |
| vairāk nekā 90 dienas |

28 dienas vai mazāk

29–90 dienas

vairāk nekā 90 dienas

18.   Ekotoksicitāte

| Akūta toksicitāte (ekotoksicitāte) |
| --- |
| Hroniska toksicitāte (ekotoksicitāte) |
| Reproduktīvā toksicitāte (ekotoksicitāte) |
| Endokrīnā iedarbība (ekotoksicitāte) |
| Bioakumulācija (ekotoksicitāte) |
| Cita ekotoksicitāte |

Akūta toksicitāte (ekotoksicitāte)

Hroniska toksicitāte (ekotoksicitāte)

Reproduktīvā toksicitāte (ekotoksicitāte)

Endokrīnā iedarbība (ekotoksicitāte)

Bioakumulācija (ekotoksicitāte)

Cita ekotoksicitāte

| 18.1. | “Ekotoksicitāte” attiecas uz toksicitāti saistībā ar ūdens un sauszemes vidi. |
| --- | --- |

18.1.

| 18.2. | Ekotoksicitātes pētījumus, kuros apskata īslaicīgo toksicitāti, lai noteiktu LC/LD50, atspoguļo kategorijā “Akūta toksicitāte (ekotoksicitāte)”. |
| --- | --- |

18.2.

| 18.3. | Ekotoksicitātes pētījumus, kuros apskata ilglaicīgo toksicitāti, piemēram, testus dzīves cikla agrīnajā posmā vai visā dzīves cikla garumā, atspoguļo kategorijā “Hroniska toksicitāte (ekotoksicitāte)”. |
| --- | --- |

18.3.

| 18.4. | Ekotoksicitātes pētījumus, kuru primārais uzdevums ir novērtēt vielu iespējamo ietekmi uz endokrīno sistēmu un kuros apskata, piemēram, abinieku metamorfozi, attīstību un augšanu, zivju seksuālo attīstību un vairošanos, atspoguļo kategorijā “Endokrīnā iedarbība (ekotoksicitāte)”. |
| --- | --- |

18.4.

19.   Tiesību aktu veids

| Tiesību akti par cilvēkiem paredzētām zālēm |
| --- |
| Tiesību akti par veterinārām zālēm un to atliekām |
| Tiesību akti par medicīniskām ierīcēm |
| Tiesību akti par rūpnieciskām ķimikālijām |
| Tiesību akti par augu aizsardzības līdzekļiem |
| Tiesību akti par biocīdiem |
| Tiesību akti par pārtiku, arī par materiāliem, kas ir saskarē ar pārtiku |
| Tiesību akti par dzīvnieku barību, arī tiesību akti par drošumu mērķdzīvniekiem, darbiniekiem un videi |
| Tiesību akti par kosmētikas līdzekļiem |
| Citi tiesību akti |

Tiesību akti par cilvēkiem paredzētām zālēm

Tiesību akti par veterinārām zālēm un to atliekām

Tiesību akti par medicīniskām ierīcēm

Tiesību akti par rūpnieciskām ķimikālijām

Tiesību akti par augu aizsardzības līdzekļiem

Tiesību akti par biocīdiem

Tiesību akti par pārtiku, arī par materiāliem, kas ir saskarē ar pārtiku

Tiesību akti par dzīvnieku barību, arī tiesību akti par drošumu mērķdzīvniekiem, darbiniekiem un videi

Tiesību akti par kosmētikas līdzekļiem

Citi tiesību akti

| 19.1. | Kategorijā “Tiesību aktu veids” neatspoguļo dzīvniekus, kuru izmantošana ietilpst kategorijā “Rutīnveida ražošana”. |
| --- | --- |

19.1.

| 19.2. | Tiesību aktu veidu norāda atbilstīgi paredzētajai primārajai izmantošanai. |
| --- | --- |

19.2.

| 19.3. | Ūdens kvalitātes testēšanu (izņemot notekūdeņus) atspoguļo kategorijā “Tiesību akti par pārtiku”. Notekūdeņu kvalitātes testēšanu atspoguļo kategorijā “Citi tiesību akti”. |
| --- | --- |

19.3.

20.   Tiesību aktu izcelsme

| Tiesību akti, kas apmierina Savienības prasības |
| --- |
| Tiesību akti, kas apmierina tikai nacionālās prasības (Savienībā) |
| Tiesību akti, kas apmierina tikai prasības ārpus Savienības |

Tiesību akti, kas apmierina Savienības prasības

Tiesību akti, kas apmierina tikai nacionālās prasības (Savienībā)

Tiesību akti, kas apmierina tikai prasības ārpus Savienības

| 20.1. | Kategorijā “Tiesību aktu izcelsme” neatspoguļo dzīvniekus, kuru izmantošana ietilpst kategorijā “Rutīnveida ražošana”. |
| --- | --- |

20.1.

| 20.2. | Izmantošanu norāda atkarībā no reģiona, kuram testēšana paredzēta, nevis reģiona, kur testēšana tiek veikta. |
| --- | --- |

20.2.

| 20.3. | Ja nacionālie tiesību akti izriet no Savienības tiesību aktiem, izmantošanu atspoguļo kategorijā “Tiesību akti, kas apmierina Savienības prasības”. |
| --- | --- |

20.3.

| 20.4. | Kategorija “Tiesību akti, kas apmierina Savienības prasības” aptver arī visas starptautiskās prasības, kuras vienlaikus apmierina arī Savienības prasības (piemēram, testēšana saskaņā ar ICH (1), VICH (2), ESAO vadlīnijām, Eiropas farmakopejas monogrāfijas). |
| --- | --- |

20.4.

| 20.5. | Ja testēšanu veic, lai apmierinātu vienas vai vairāku dalībvalstu tiesību aktu prasības (šai valstij nav noteikti jābūt valstij, kurā notiek testēšana), un šī prasība neizriet no Savienības tiesību aktiem, izmantošanu atspoguļo kategorijā “Tiesību akti, kas apmierina tikai nacionālās prasības (Savienībā)”. |
| --- | --- |

20.5.

| 20.6. | Kategoriju “Tiesību akti, kas apmierina prasības ārpus Savienības” izvēlas tad, ja nav līdzvērtīgas prasības veikt attiecīgo testu, lai panāktu atbilstību Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

20.6.

21.   Rutīnveida ražošana (pa veidiem)

| Asins pagatavojumi |
| --- |
| Monoklonālu antivielu ražošana tikai ar ascītu metodi |
| Monoklonālu un poliklonālu antivielu ražošana (neizmantojot ascītu metodi) |
| Citi produkti |

Asins pagatavojumi

Monoklonālu antivielu ražošana tikai ar ascītu metodi

Monoklonālu un poliklonālu antivielu ražošana (neizmantojot ascītu metodi)

Citi produkti

| 21.1. | Kategorijā “Rutīnveida ražošana (pa veidiem)” ietilpst antivielu un asins pagatavojumu ražošana ar pastāvošām metodēm. Šajā kategorijā neietilpst dzīvnieku imunizēšana, jo pēc tam tos paredzēts projekta ietvaros izmantot hibridomas ražošanā fundamentālo vai lietišķo pētījumu nolūkā. Šādu imunizēšanu iekļauj attiecīgajā fundamentālo vai lietišķo pētījumu kategorijā. |
| --- | --- |

21.1.

| 21.2. | Par jebkādu ascītu metodes izmantošanu monoklonālo antivielu ražošanā ziņo kategorijā “Monoklonālu antivielu ražošana tikai ar ascītu metodi”. |
| --- | --- |

21.2.

| 21.3. | Dzīvnieku izmantošanu antivielu ražošanai komerciālos nolūkos, tostarp imunizāciju, jo pēc tam tos paredzēts izmantot hibridomas ražošanā, atspoguļo kategorijā “Monoklonālu un poliklonālu antivielu ražošana (neizmantojot ascītu metodi)”. |
| --- | --- |

21.3.

C.   DALĪBVALSTIJ AIZPILDĀMĀ APRAKSTOŠĀ DAĻA

| 1. | Dalībvalstis sniedz aprakstu par statistikas datiem. Apraksts satur šādas ziņas:






  a) | vispārīga informācija par jebkādām izmaiņām tendencēs, kas novērotas kopš iepriekšējā ziņošanas perioda; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

vispārīga informācija par jebkādām izmaiņām tendencēs, kas novērotas kopš iepriekšējā ziņošanas perioda;

| b) | informācija par dzīvnieku izmantošanas ievērojamu pieaugumu vai samazināšanos jebkurā no konkrētajām jomām un attiecīgo iemeslu analīze; |
| --- | --- |

b)

informācija par dzīvnieku izmantošanas ievērojamu pieaugumu vai samazināšanos jebkurā no konkrētajām jomām un attiecīgo iemeslu analīze;

| c) | informācija par jebkādām procedūru faktisko smaguma klašu tendenču izmaiņām un attiecīgo iemeslu analīze; |
| --- | --- |

c)

informācija par jebkādām procedūru faktisko smaguma klašu tendenču izmaiņām un attiecīgo iemeslu analīze;

| d) | informācija par konkrētiem centieniem veicināt aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principu un tā ietekme uz statistikas datiem, ja tāda ir; |
| --- | --- |

d)

informācija par konkrētiem centieniem veicināt aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principu un tā ietekme uz statistikas datiem, ja tāda ir;

| e) | kategorijā “Cits” norādītās izmantošanas sīkāks sadalījums, ja būtiskas dzīvnieku daļas izmantošanu ziņojumā atspoguļo šajā kategorijā; |
| --- | --- |

e)

kategorijā “Cits” norādītās izmantošanas sīkāks sadalījums, ja būtiskas dzīvnieku daļas izmantošanu ziņojumā atspoguļo šajā kategorijā;

| f) | informācija par dzīvnieku izmantošanu tajās kategorijās, kurās pastāv Savienības tiesību aktos atzīta metode vai testēšanas stratēģija vajadzīgo rezultātu iegūšanai bez dzīvu dzīvnieku izmantošanas; |
| --- | --- |

f)

informācija par dzīvnieku izmantošanu tajās kategorijās, kurās pastāv Savienības tiesību aktos atzīta metode vai testēšanas stratēģija vajadzīgo rezultātu iegūšanai bez dzīvu dzīvnieku izmantošanas;

| g) | sīkākas ziņas par gadījumiem, kad ar iepriekšēju atļauju vai bez tās ir pārsniegti klases “smaga” griesti. |
| --- | --- |

g)

sīkākas ziņas par gadījumiem, kad ar iepriekšēju atļauju vai bez tās ir pārsniegti klases “smaga” griesti.

| 2. | Iepriekš minētā 1. punkta g) apakšpunkta nolūkā ziņo šādus datus:






  a) | sugas; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

sugas;

| b) | dzīvnieku skaits; |
| --- | --- |

b)

dzīvnieku skaits;

| c) | vai ar iepriekšēju atļauju vai bez tās ir pārsniegti klases “smaga” griesti; |
| --- | --- |

c)

vai ar iepriekšēju atļauju vai bez tās ir pārsniegti klases “smaga” griesti;

| d) | detalizēta informācija par izmantošanu; |
| --- | --- |

d)

detalizēta informācija par izmantošanu;

| e) | iemesli, kāpēc pārsniegti klases “smaga” griesti. |
| --- | --- |

e)

iemesli, kāpēc pārsniegti klases “smaga” griesti.

---

(1)  Starptautiskā konference par tehnisko prasību saskaņošanu cilvēkiem paredzēto farmaceitisko produktu reģistrācijai.

(2)  Starptautiskā konference par tehnisko prasību saskaņošanu veterināro zāļu reģistrācijai.

---

IV PIELIKUMS

FORMULĀRS, KAS IZMANTOJAMS, IESNIEDZOT DIREKTĪVAS 2010/63/ES 54. PANTA 3. PUNKTĀ MINĒTO INFORMĀCIJU

| Dalībvalsts: | Gads: |
| --- | --- |

Dalībvalsts:

Gads:

| Metodes veids | Suga | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

Metodes veids

Suga

Pamatojums

---

V PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Īstenošanas lēmums 2012/707/ES | Šis lēmums |
| --- | --- |
| 1. pants | 2. pants |
| 2. pants | 3. pants |
| 3. pants | 4. pants |
| 4. pants | 6. pants |
| I PIELIKUMS | II PIELIKUMS |
| II PIELIKUMS | III PIELIKUMS |
| III PIELIKUMS | IV PIELIKUMS |

Īstenošanas lēmums 2012/707/ES

Šis lēmums

1. pants

2. pants

2. pants

3. pants

3. pants

4. pants

4. pants

6. pants

I PIELIKUMS

II PIELIKUMS

II PIELIKUMS

III PIELIKUMS

III PIELIKUMS

IV PIELIKUMS

---