# Euroopan unionin C 165/2010

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2010.165.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 165 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 53. vuosikerta24. kesäkuu 2010 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2010.165.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 165

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

53. vuosikerta24. kesäkuu 2010

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Neuvosto |
| 2010/C 165/01 | Neuvoston päätöslauselma, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010, sellaisten kansainvälisten jalkapallo-ottelujen, joissa on mukana ainakin yksi jäsenvaltio, yhteydessä esiintyvien väkivaltaisuuksien ja levottomuuksien ehkäisemistä ja torjuntaa ja siihen liittyvää kansainvälistä poliisiyhteistyötä koskevia suosituksia sisältävästä ajantasaistetusta käsikirjasta | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Neuvosto

2010/C 165/01

Neuvoston päätöslauselma, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010, sellaisten kansainvälisten jalkapallo-ottelujen, joissa on mukana ainakin yksi jäsenvaltio, yhteydessä esiintyvien väkivaltaisuuksien ja levottomuuksien ehkäisemistä ja torjuntaa ja siihen liittyvää kansainvälistä poliisiyhteistyötä koskevia suosituksia sisältävästä ajantasaistetusta käsikirjasta

1

| | III   Valmistavat säädökset |
| --- | --- |
| | JÄSENVALTIOIDEN ALOITTEET |
| 2010/C 165/02 | Belgian kuningaskunnan, Bulgarian tasavallan, Viron tasavallan, Espanjan kuningaskunnan, Itävallan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan aloite Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi annettu ..., rikosoikeuden alan eurooppalaisesta tutkintamääräyksestä | 22 |

III   Valmistavat säädökset

JÄSENVALTIOIDEN ALOITTEET

2010/C 165/02

Belgian kuningaskunnan, Bulgarian tasavallan, Viron tasavallan, Espanjan kuningaskunnan, Itävallan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan aloite Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi annettu ..., rikosoikeuden alan eurooppalaisesta tutkintamääräyksestä

22

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Neuvosto

| 24.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 165/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖSLAUSELMA,

annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010,

sellaisten kansainvälisten jalkapallo-ottelujen, joissa on mukana ainakin yksi jäsenvaltio, yhteydessä esiintyvien väkivaltaisuuksien ja levottomuuksien ehkäisemistä ja torjuntaa ja siihen liittyvää kansainvälistä poliisiyhteistyötä koskevia suosituksia sisältävästä ajantasaistetusta käsikirjasta

2010/C 165/01

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin tavoitteena on muun muassa antaa kansalaisille korkeatasoinen suoja alueella, joka perustuu vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen, kehittämällä jäsenvaltioiden yhteistä toimintaa poliisi- ja soveltuvin osin muun kansainvälisen yhteistyön alalla Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen V osaston mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin tavoitteena on muun muassa antaa kansalaisille korkeatasoinen suoja alueella, joka perustuu vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen, kehittämällä jäsenvaltioiden yhteistä toimintaa poliisi- ja soveltuvin osin muun kansainvälisen yhteistyön alalla Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen V osaston mukaisesti.

| (2) | Neuvosto antoi 21 päivänä kesäkuuta 1999 päätöslauselman kansainvälisten jalkapallo-otteluiden yhteydessä esiintyvien väkivaltaisten levottomuuksien ehkäisemistä ja torjuntaa ja tähän liittyvää kansainvälistä poliisiyhteistyötä koskevasta käsikirjasta (1). |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 21 päivänä kesäkuuta 1999 päätöslauselman kansainvälisten jalkapallo-otteluiden yhteydessä esiintyvien väkivaltaisten levottomuuksien ehkäisemistä ja torjuntaa ja tähän liittyvää kansainvälistä poliisiyhteistyötä koskevasta käsikirjasta (1).

| (3) | Tämä päätöslauselma korvattiin ensimmäisen kerran 6 päivänä joulukuuta 2001 annetulla neuvoston päätöslauselmalla ja sen jälkeen 4 päivänä joulukuuta 2006 annetulla päätöslauselmalla sellaisten kansainvälisten jalkapallo-ottelujen, joissa on mukana ainakin yksi jäsenvaltio, yhteydessä esiintyvien väkivaltaisuuksien ja levottomuuksien ehkäisemistä ja torjuntaa ja siihen liittyvää kansainvälistä poliisiyhteistyötä koskevia suosituksia sisältävästä käsikirjasta (2). |
| --- | --- |

(3)

Tämä päätöslauselma korvattiin ensimmäisen kerran 6 päivänä joulukuuta 2001 annetulla neuvoston päätöslauselmalla ja sen jälkeen 4 päivänä joulukuuta 2006 annetulla päätöslauselmalla sellaisten kansainvälisten jalkapallo-ottelujen, joissa on mukana ainakin yksi jäsenvaltio, yhteydessä esiintyvien väkivaltaisuuksien ja levottomuuksien ehkäisemistä ja torjuntaa ja siihen liittyvää kansainvälistä poliisiyhteistyötä koskevia suosituksia sisältävästä käsikirjasta (2).

| (4) | Nykyisessä päätöslauselmassa esitetään, että käsikirjaan ehdotetaan muutoksia tuoreiden kokemusten perusteella. |
| --- | --- |

(4)

Nykyisessä päätöslauselmassa esitetään, että käsikirjaan ehdotetaan muutoksia tuoreiden kokemusten perusteella.

| (5) | Edellä mainitun 4 päivänä joulukuuta 2006 annetun päätöslauselman liitteenä olevaa käsikirjaa on tarkistettu ja ajantasaistettu ottaen huomioon viime vuosien kokemukset, kuten vuoden 2006 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut ja vuoden 2008 Euroopan-mestaruuskilpailut ja asiantuntijoiden kansainvälisestä poliisiyhteistyöstä kyseisten turnausten yhteydessä tekemän arvioinnin tulokset sekä laajamittaisen poliisiyhteistyön kansainvälisten ja seuratason otteluiden yhteydessä Euroopassa yleensä sekä vastaavan kehityksen ja kokemukset muiden kansainvälisten urheilutapahtumien yhteydessä. |
| --- | --- |

(5)

Edellä mainitun 4 päivänä joulukuuta 2006 annetun päätöslauselman liitteenä olevaa käsikirjaa on tarkistettu ja ajantasaistettu ottaen huomioon viime vuosien kokemukset, kuten vuoden 2006 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut ja vuoden 2008 Euroopan-mestaruuskilpailut ja asiantuntijoiden kansainvälisestä poliisiyhteistyöstä kyseisten turnausten yhteydessä tekemän arvioinnin tulokset sekä laajamittaisen poliisiyhteistyön kansainvälisten ja seuratason otteluiden yhteydessä Euroopassa yleensä sekä vastaavan kehityksen ja kokemukset muiden kansainvälisten urheilutapahtumien yhteydessä.

| (6) | Liitteenä olevaan ajantasaistettuun käsikirjaan sisällytetyillä muutoksilla ei rajoiteta voimassa olevia kansallisia määräyksiä, varsinkaan eri viranomaisten ja yksiköiden välistä toimivallan jakoa ja vastuuta asianomaisissa jäsenvaltioissa eikä komission toimivallan käyttämistä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen nojalla, |
| --- | --- |

(6)

Liitteenä olevaan ajantasaistettuun käsikirjaan sisällytetyillä muutoksilla ei rajoiteta voimassa olevia kansallisia määräyksiä, varsinkaan eri viranomaisten ja yksiköiden välistä toimivallan jakoa ja vastuuta asianomaisissa jäsenvaltioissa eikä komission toimivallan käyttämistä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen nojalla,

ANTAA TÄMÄN PÄÄTÖSLAUSELMAN:

| (1) | Neuvosto kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan edelleen poliisiyhteistyötä kansainvälisten jalkapallo-otteluiden (ja tarvittaessa muiden urheilutapahtumien) yhteydessä. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan edelleen poliisiyhteistyötä kansainvälisten jalkapallo-otteluiden (ja tarvittaessa muiden urheilutapahtumien) yhteydessä.

| (2) | Tätä varten liitteenä olevassa ajantasaistetussa käsikirjassa on esimerkkejä vahvasti suositeltavista toimintatavoista, jotka olisi saatettava poliisin käyttöön. |
| --- | --- |

(2)

Tätä varten liitteenä olevassa ajantasaistetussa käsikirjassa on esimerkkejä vahvasti suositeltavista toimintatavoista, jotka olisi saatettava poliisin käyttöön.

| (3) | Tämä päätöslauselma korvaa 4 päivänä joulukuuta 2006 annetun neuvoston päätöslauselman. |
| --- | --- |

(3)

Tämä päätöslauselma korvaa 4 päivänä joulukuuta 2006 annetun neuvoston päätöslauselman.

---

(1)  EYVL C 196, 13.7.1999, s. 1.

(2)  EUVL C 322, 29.12.2006, s. 1–39.

---

LIITE

Sellaisten kansainvälisten jalkapallo-ottelujen, joissa on mukana ainakin yksi jäsenvaltio, yhteydessä esiintyvien väkivaltaisuuksien ja levottomuuksien ehkäisemistä ja torjuntaa ja siihen liittyvää kansainvälistä poliisiyhteistyötä koskevia suosituksia sisältävä käsikirja

| |
| --- |

Johdanto – Perusperiaatteet

| 1. | Poliisiviranomaisten tiedonhallinta |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tapahtumaan liittyvät poliisin suorittamat valmistelut |
| --- | --- |

2.

| 3. | Poliisiviranomaisten välinen yhteistyö tapahtuman aikana |
| --- | --- |

3.

| 4. | Poliisin ja järjestäjän yhteistyö |
| --- | --- |

4.

| 5. | Poliisin sekä oikeus- ja syyttäjäviranomaisten yhteistyö |
| --- | --- |

5.

| 6. | Poliisin ja kannattajien yhteistyö |
| --- | --- |

6.

| 7. | Viestintä- ja tiedotusstrategia |
| --- | --- |

7.

| 8. | EU:n jalkapalloasiantuntijoiden tapaaminen |
| --- | --- |

8.

| 9. | Luettelo jalkapallo-ottelujen turvallisuutta koskevista asiakirjoista |
| --- | --- |

9.

Lisäykset

| 1. | Dynaaminen riskinarviointi ja joukkojenhallinta |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europolin tuotteiden ja palveluiden pyyntöjä koskeva aikataulu |
| --- | --- |

2.

| 3. | Poliisin tunnusliivin kuvaus ja malli |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kannattajien luokittelu |
| --- | --- |

4.

JOHDANTO: PERUSPERIAATTEET

Tämän asiakirjan tarkoituksena on parantaa kansainvälisten jalkapallo-otteluiden turvallisuutta ja tehdä kansainvälisestä poliisiyhteistyöstä mahdollisimman tehokasta.

Asiakirjan sisältöä voidaan tarvittaessa soveltaa myös muihin kansainvälisiin urheilutapahtumiin.

Asiakirja ei rajoita voimassa olevia kansallisia määräyksiä, ei varsinkaan eri viranomaisten toimivaltaa ja vastuita kussakin jäsenvaltioissa.

Vaikka tässä asiakirjassa keskitytäänkin pääasiallisesti kansainväliseen poliisiyhteistyöhön, jalkapallo-otteluiden (ja muiden urheilutapahtumien) hallintaan osallistuvat monet eri viranomaiset, joten tässä asiakirjassa käsitellään myös poliisin vuorovaikutusta muiden keskeisten kumppaneiden, kuten tapahtuman järjestäjien, kanssa.

Kansainvälisessä poliisiyhteistyössä ja jalkapallo-otteluihin liittyvissä poliisioperaatioissa on noudatettava laillisuus- ja suhteellisuusperiaatetta. Lisäyksessä I esitetään esimerkkejä hyvistä toimintatavoista.

Vaikka järjestävän jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen onkin vastuussa tapahtuman turvallisuudesta, osallistuvien valtioiden, naapurivaltioiden ja kauttakulkuvaltioiden viranomaisilla on velvollisuus antaa tarvittaessa apua.

Tätä asiakirjaa tulisi jakaa ja soveltaa laajalti kaikissa jäsenvaltioissa sekä muissa Euroopan ja Euroopan ulkopuolisissa valtioissa turvallisuusriskien minimoimiseksi ja tehokkaan kansainvälisen poliisiyhteistyön varmistamiseksi.

1   LUKU

Poliisiviranomaisten tiedonhallinta

1   JAKSO

Tiedonhallinnassa noudatettavia vaatimuksia

I   JOHDANTO

Ajoissa tapahtuva täsmällisten tietojen vaihto on äärimmäisen tärkeää turvallisuuden parantamiseksi ja jalkapalloon liittyvien väkivaltaisuuksien ja levottomuuksien estämiseksi.

Neuvoston päätöksen 2002/348/YOS mukaisesti kunkin jäsenvaltion on perustettava kansallinen jalkapalloalan tietopiste, joka toimii kansainvälisiä jalkapallo-otteluja koskevan tietojenvaihdon ja jalkapallo-otteluihin liittyvän kansainvälisen poliisiyhteistyön kehittämisen ainoana keskusyhteyspisteenä.

Kun järjestävän valtion poliisi ja vierailevan valtion poliisi ovat suorassa yhteydessä toisiinsa, on tiedot välitettävä samanaikaisesti myös asianomaisille kansallisille jalkapalloalan tietopisteille. Suorat yhteydet eivät saa haitata kansallisten jalkapalloalan tietopisteiden keskeistä tehtävää eli tietojen laadun varmistamista ja laajaa jakelua muille asianomaisille kumppaneille ja viranomaisille.

Kansallisen jalkapalloalan tietopisteen ja toimivaltaisten kansallisten viranomaisten väliset suhteet ovat sovellettavan kansallisen lainsäädännön alaisia.

Neuvoston päätöksen 2002/348/YOS mukaisesti kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että

| — | kansallinen jalkapalloalan tietopiste voi suorittaa tehtävänsä tehokkaasti ja laadukkaasti, |
| --- | --- |

—

kansallinen jalkapalloalan tietopiste voi suorittaa tehtävänsä tehokkaasti ja laadukkaasti,

| — | kansalliselle jalkapalloalan tietopisteelle annetaan tarvittavat aineelliset resurssit, jotta se voi suorittaa sille annetut tehtävät tehokkaasti ja nopeasti, |
| --- | --- |

—

kansalliselle jalkapalloalan tietopisteelle annetaan tarvittavat aineelliset resurssit, jotta se voi suorittaa sille annetut tehtävät tehokkaasti ja nopeasti,

| — | kansallisen jalkapalloalan tietokeskuksen henkilöstö koulutetaan ja varustetaan niin, että he voivat toimia kansallisina asiantuntijoina jalkapalloiluun liittyvissä poliisitehtävissä ja niihin liittyvissä turvallisuuskysymyksissä. |
| --- | --- |

—

kansallisen jalkapalloalan tietokeskuksen henkilöstö koulutetaan ja varustetaan niin, että he voivat toimia kansallisina asiantuntijoina jalkapalloiluun liittyvissä poliisitehtävissä ja niihin liittyvissä turvallisuuskysymyksissä.

Kansalliset jalkapalloalan tietopisteet toimivat tasa-arvoisesti.

II   KANSAINVÄLISET TEHTÄVÄT

Kansallisen jalkapalloalan tietopiste toimii toimivaltaisten kansallisten viranomaisten tukena. Analysoitujen ja arvioitujen tietojen perusteella toimivaltaisille kansallisille viranomaisille tehdään tarvittavat ehdotukset tai annetaan tarvittavat suositukset jalkapalloon liittyviä kysymyksiä varten tarkoitetun eri viranomaisten välisen toimintalinjan kehittämiseksi.

Kansallinen jalkapalloalan tietopiste tukee paikallisia poliisiviranomaisia kansallisten tai kansainvälisten jalkapallo-otteluiden yhteydessä.

Kunkin kansallisen jalkapalloalan tietopisteen on pidettävä ajan tasalla omia seurojaan ja omaa maajoukkuettaan koskeva riskianalyysi (1), joka on myös muiden maiden jalkapalloalan tietopisteiden hyödynnettävissä. Riskianalyysi annetaan yleensä muiden kansallisten jalkapalloalan tietopisteiden tietoon käyttäen kansallisten jalkapalloalan tietopisteiden www-sivustolla (www.nfip.eu) olevia lomakkeita (2).

Kullakin kansallisella jalkapalloalan tietopisteellä on oltava pääsy asiaa koskeviin kansallisiin poliisin tietokantoihin. Henkilötietojen vaihdossa on noudatettava sovellettavaa kansallista ja kansainvälistä lainsäädäntöä, erityisesti neuvoston Prüm-päätöstä (3) tai kahdenvälisiä taikka monenvälisiä sopimuksia.

Kansallisen jalkapalloalan tietopisteen on huolehdittava siitä, että kaikkien tietojen sisällön laatu on tarkastettu.

Kansallinen jalkapalloalan tietopiste voi ulottaa tämän tietojenvaihdon koskemaan myös muita turvallisuusviranomaisia, jos se on tarpeen.

Kaikki tiedot on vaihdettava käyttäen kansallisten jalkapalloalan tietopisteiden www-sivustolla olevia asianmukaisia lomakkeita.

III   POLIISITIETOJEN VAIHTO

1.   Minkälaisia tietoja vaihdetaan

Yleisten tietojen ja henkilötietojen välillä voidaan tehdä ero. ”Tapahtumalla” tarkoitetaan tiettyä jalkapallo-ottelua tai -turnausta kaikkine näkökohtineen.

a)   Yleiset tiedot

Yleiset tiedot voidaan jakaa kolmeen eri luokkaan:

| — | strategiset tiedot: tiedot, jotka kuvaavat tapahtumaa sen kaikilta osin; erityistä huomiota kiinnitetään tapahtumaan liittyviin turvallisuusriskeihin; |
| --- | --- |

—

strategiset tiedot: tiedot, jotka kuvaavat tapahtumaa sen kaikilta osin; erityistä huomiota kiinnitetään tapahtumaan liittyviin turvallisuusriskeihin;

| — | operatiiviset tiedot: tiedot, jotka auttavat analysoimaan tapahtumaan mahdollisesti liittyvät riskit; |
| --- | --- |

—

operatiiviset tiedot: tiedot, jotka auttavat analysoimaan tapahtumaan mahdollisesti liittyvät riskit;

| — | taktiset tiedot: tiedot, joiden avulla operatiiviset vastuuhenkilöt voivat toimia asianmukaisella tavalla turvallisuuden säilyttämiseksi tapahtuman aikana. |
| --- | --- |

—

taktiset tiedot: tiedot, joiden avulla operatiiviset vastuuhenkilöt voivat toimia asianmukaisella tavalla turvallisuuden säilyttämiseksi tapahtuman aikana.

b)   Henkilötiedot

Henkilötiedoilla tarkoitetaan tässä yhteydessä tietoja yksittäisistä henkilöistä, joiden arvioidaan voivan uhata yleistä turvallisuutta tapahtuman aikana. Tähän voi sisältyä henkilöitä, jotka ovat aiemmin aiheuttaneet väkivaltaisuuksia tai levottomuuksia tai osallistuneet niihin jalkapallo-otteluissa.

2.   Tietojenvaihdon kulku

Tietojenvaihdossa voidaan erottaa kolme vaihetta: ennen tapahtumaa, tapahtuman aikana ja sen jälkeen. Näitä kolmea vaihetta ei aina voi erottaa selvästi toisistaan.

a)   Järjestävän maan kansallisen jalkapalloalan tietopisteen tehtävä

1.   Ennen tapahtumaa

tietopyynnöt toimitetaan tukea antavan maan tai maiden kansallisille jalkapalloalan tietopisteille. Tietopyynnössä on oltava:

| — | vierailevan joukkueen kannattajista laadittu riskianalyysi |
| --- | --- |

—

vierailevan joukkueen kannattajista laadittu riskianalyysi

| — | muut tapahtuman turvallisuutta koskevat aiheelliset tiedot, kuten kannattajien matkaa koskevat tiedot ja poliittiset tai muut uhkat |
| --- | --- |

—

muut tapahtuman turvallisuutta koskevat aiheelliset tiedot, kuten kannattajien matkaa koskevat tiedot ja poliittiset tai muut uhkat

Järjestävän maan kansallinen jalkapalloalan tietopiste toimittaa tiedot sovellettavasta lainsäädännöstä ja viranomaisten toimintaperiaatteista (esim. suhtautuminen alkoholinkäyttöön), tapahtuman organisoinnista ja asiasta vastaavasta turvallisuushenkilöstöstä.

Kaikki tarvittavat tiedot on toimitettava muille kansallisille jalkapalloalan tietopisteille, joita asia koskee, ja vietävä kansallisten jalkapalloalan tietopisteiden www-sivustolle asianmukaisia lomakkeita käyttäen.

tukea antavan maan tai maiden kansallisia jalkapalloalan tietopisteitä pyydetään antamaan ajoissa täsmällisiä tietoja tavallisten ja riskikannattajien liikkumisesta, osallistuvan joukkueen (jos uhka on olemassa) liikkumisesta ja lipunmyynnistä sekä muita aiheellisia tietoja.

Järjestävän maan kansallisen jalkapalloalan tietopisteen on annettava tukea antavan maan (maiden) kansalliselle tietopisteelle tiedot erityisesti siitä, miten vieraileva poliisivaltuuskunta otetaan mukaan järjestävän maan poliisioperaatioon sekä tiedot vierailevista kannattajista jne.

2.   Tapahtuman aikana

järjestävän maan kansallinen jalkapalloalan tietopiste voi pyytää vahvistamaan aiemmin toimitetut tiedot ja pyytää riskianalyysin saattamista ajan tasalle. Jos käytössä on yhteyshenkilöjärjestelmä, pyyntö esitetään yhteyshenkilölle ja tämä myös vastaa siihen.

järjestävän maan kansallinen jalkapalloalan tietopiste antaa palautetta siitä, pitävätkö toimitetut tiedot paikkansa.

Lisäksi karkotettujen ja/tai käännytettyjen kannattajien paluuta koskevat yleiset tiedot on toimitettava alkuperämaan ja asianomaisten kauttakulkumaiden kansallisille jalkapalloalan tietopisteille.

3.   Tapahtuman jälkeen

Järjestävän maan kansallisen jalkapalloalan tietopisteen on toimitettava tukea antavien maiden kansallisille jalkapalloalan tietopisteille (kansallisten jalkapalloalan tietopisteiden www-sivustolla olevia asianmukaisia lomakkeita käyttäen) tiedot:

| — | kannattajien käyttäytymisestä niin, että sen maan / seuran, jota he kannattavat ja/tai jossa he asuvat, kansallinen jalkapalloalan tietopiste voi saattaa riskianalyysin ajan tasalle; |
| --- | --- |

—

kannattajien käyttäytymisestä niin, että sen maan / seuran, jota he kannattavat ja/tai jossa he asuvat, kansallinen jalkapalloalan tietopiste voi saattaa riskianalyysin ajan tasalle;

| — | kaikista järjestyshäiriöistä; tiedot pidätyksistä tai seuraamuksista vaihdetaan kansallisen ja kansainvälisen lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

—

kaikista järjestyshäiriöistä; tiedot pidätyksistä tai seuraamuksista vaihdetaan kansallisen ja kansainvälisen lainsäädännön mukaisesti;

| — | siitä, mitä hyötyä annetuista tiedoista ja vierailevista poliisivaltuuskunnista oli operaatioiden kannalta (ks. luku 2). |
| --- | --- |

—

siitä, mitä hyötyä annetuista tiedoista ja vierailevista poliisivaltuuskunnista oli operaatioiden kannalta (ks. luku 2).

b)   Tukea antavan maan / maiden kansallisen jalkapalloalan tietopisteen tehtävät

1.   Ennen tapahtumaa

Tukea antavan maan / maiden kansallisen jalkapalloalan tietopisteen on vastattava järjestävän maan kansallisen jalkapalloalan tietopisteen tietopyyntöön ja toimitettava omasta aloitteestaan kaikki asiaa koskevat tiedot muille asianomaisille kansallisille jalkapalloalan tietopisteille.

2.   Tapahtuman aikana

Toimitetut tiedot saatetaan ajan tasalle ja kannattajien liikkeitä ja oleskelupaikkoja seurataan. Järjestävälle maalle ja muille asianosaisille kansallisille jalkapalloalan tietopisteille toimitetaan myös aiheelliset tiedot tapahtumaan liittyvistä järjestyshäiriöistä omassa maassa otteluiden tai turnausten aikana.

3.   Tapahtuman jälkeen

Riskianalyysi saatetaan ajan tasalle järjestävän maan kansallisen jalkapalloalan tietopisteen ja vierailevan poliisivaltuuskunnan antamien tietojen perusteella (ks. luku 2).

Vierailevan poliisivaltuuskunnan tietojenvaihdosta ja työstä tehdään arviointi.

2   JAKSO

Lisäohjeita kansallisten jalkapalloalan tietopisteiden tehtävistä

Kansallinen jalkapalloalan tietopiste koordinoi kansallisella tasolla tietojenvaihtoa jalkapallo-otteluista ja tarvittaessa koordinoi ja järjestää tiedusteluviranomaisten ja siviiliasuisten tarkkailijoiden koulutusta ja työtä.

Kansallinen jalkapalloalan tietopiste toimii kanavana vaihdettaessa tietoja EU:n ulkopuolisten maiden kanssa. Jos näissä maissa ei ole omaa kansallista jalkapalloalan tietopistettä, niitä olisi pyydettävä nimeämään yksi keskusyhteyspiste. Yhteystiedot olisi toimitettava muille kansallisille jalkapalloalan tietopisteille ja vietävä kansallisten jalkapalloalan tietopisteiden www-sivustolle.

Kansallisella tasolla kansallinen jalkapalloalan tietopiste toimii tietokeskuksena. Poliisiviranomaisten lisäksi myös virkamiehet ja korkeakoulut voivat osallistua kansallisen jalkapalloalan tietopisteen toimintaan tietokeskuksena.

Kansallinen jalkapalloalan tietopiste voi tehdä virallisen kahdenvälisen sopimuksen kolmannen osapuolen kanssa tiettyjen tietojen vaihtamisesta oman maansa ja kolmannen osapuolen kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Näitä tietoja ei välitetä edelleen ilman tietojen alkuperäisen toimittajan suostumusta.

Järjestävän maan kansallinen jalkapalloalan tietopiste pitää yhteyttä tukea antavan maan / maiden kansalliseen jalkapalloalan tietopisteeseen kansallisen yhteyshenkilön välityksellä, jos sellainen on nimetty.

, järjestävän maan kansallinen jalkapalloalan tietopiste on yhteydessä tukea antavan maan kansalliseen jalkapalloalan tietopisteeseen kyseisen maan nimetyn yhteyshenkilön tai toiminnan koordinoijan välityksellä.

Terrorismin torjunnan ja vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden kaltaisten asioiden suhteen järjestävän maan kansallinen jalkapalloalan tietopiste tai toimivaltainen poliisiviranomainen viestii olemassa olevan verkoston kautta tai tähän tarkoitukseen nimitettyjen erikoistuneiden yhteyshenkilöiden välityksellä.

Europol voi sen laillisen toimeksiannon mukaisesti tukea merkittävällä tavalla suuria kansainvälisiä jalkapallotapahtumia järjestävien maiden toimivaltaisia viranomaisia toimittamalla pyynnöstä asiaa koskevia tietoja ja analyysejä sekä yleisiä uhkakuva-arvioita vakavasta järjestäytyneestä rikollisuudesta ja terrorismista. Tiedonvaihdon helpottamiseksi Europolin yhteyshenkilö voidaan myös määrätä paikalle tapahtuman ajaksi (4).

Jos on olemassa paikallinen jalkapalloalan tietokeskus, sen on toimittava yhteistyössä kansallisen jalkapalloalan tietopisteen kanssa. Paikallinen jalkapalloalan tietokeskus antaa tietoja kansalliselle jalkapalloalan tietopisteelle ja päinvastoin. Tietojen toimittamisessa otetaan huomioon vierailevan poliisivaltuuskunnan toimittamat tiedot.

2   LUKU

Tapahtumaan liittyvät poliisin suorittamat valmistelut

Vierailevat poliisivaltuuskunnat

Järjestävän maan poliisitoimien tehokas valmistelu tapahtumaa varten pohjautuu kattavaan ja tehokkaaseen tietojenvaihtoon tämän käsikirjan 1 luvussa esitettyjen periaatteiden mukaisesti.

Järjestävän maan kansallisen jalkapalloalan tietopisteen tulisi neuvoteltuaan tiiviisti oman maansa poliisin kanssa kutsua vierailevia poliisivaltuuskuntia maista, jotka voivat tuoda lisäarvoa. Lisäarvon tarkastelussa otetaan huomioon tietyt tekijät, joita ovat esimerkiksi vierailevien kannattajien ja riskikannattajien käyttäytymisen hallinnasta saatu ammattikokemus sekä valmius toimittaa järjestävän maan poliisille tietoja, joiden avulla yleiseen järjestykseen kohdistuvat riskit voidaan minimoida.

Järjestävän maan kansallinen jalkapalloalan tietopiste voi myös kutsua poliisiviranomaisia, jotka haluavat hankkia kokemusta vierailevan poliisivaltuuskunnan jäseninä ja tuoda näin lisäarvoa jalkapallo-otteluissa, joihin heidän maansa kannattajat osallistuvat tulevaisuudessa.

Neuvoston päätöksen 2002/348/YOS mukaisesti yksittäisten kansainvälisten jalkapallo-ottelujen osalta virallinen kutsu vierailevalle poliisivaltuuskunnalle esitetään järjestävän maan kansallisen jalkapalloalan tietopisteen kautta, jolle asianomaiset poliisiviranomaiset antavat neuvoja. Kutsussa mainitaan yhteistyön erityistavoitteet huomioon ottaen valtuuskunnan kokoonpano ja selvennetään sen jäsenten tehtävät ja vastuut. Siinä olisi myös ilmoitettava vierailevan poliisivaltuuskunnan vierailun suunniteltu kesto järjestävässä maassa.

Kansainvälisten turnausten ja yksittäisten kansainvälisten jalkapallo-ottelujen osalta (jos jompikumpi kansallinen jalkapalloalan tietopiste tätä pyytää) virallisen kutsun vierailevalle poliisivaltuuskunnalle esittää järjestävän maan asiasta vastaava ministeriö järjestävän maan kansallisen jalkapalloalan tietopisteen neuvosta, ja siitä voidaan tehdä hallitusten välinen sopimus.

Jos järjestävän maan kansallinen jalkapalloalan tietopiste ei kutsu vierailevaa poliisivaltuuskuntaa, lähettävän maan kansallinen jalkapalloalan tietopiste voi lähettää järjestävän maan kansalliselle jalkapalloalan tietopisteelle ennakolta ehdotuksen valtuuskunnan lähettämisestä, jos se katsotaan asianmukaiseksi. Jos järjestävän maan kansallinen jalkapalloalan tietopiste ei hyväksy ehdotusta, poliisivaltuuskunta, joka silti matkustaa paikalle, toimii epävirallisesti tämän käsikirjan soveltamisalan ulkopuolella.

Vierailevaa poliisivaltuuskuntaa koskevien järjestelyjen yksityiskohdista (esim. vahvuus, varusteet, virkapuvut jne.) sovitaan asianomaisten kansallisten jalkapalloalan tietopisteiden välisissä neuvotteluissa ja kun on kyse yksittäisistä otteluista, paikallisen poliisin kanssa käydyn neuvonpidon jälkeen. Jos maat eivät ole tehneet kahdenvälistä sopimusta, näissä järjestelyissä on noudatettava neuvoston päätöksen 2008/616/YOS (5) 17 artiklaa ja sovellettavia kansallisia lakeja.

Vierailevan valtuuskunnan koko ei saa ylittää järjestävän maan kansallisen jalkapalloalan tietopisteen hyväksymää kokoa, ja valtuuskunnan on noudatettava järjestävän maan poliisin johtamisjärjestelyjä. Jos valtuuskunnan jäsenet toimivat tavalla, joka ei vastaa sopimuksen määräyksiä, he toimivat tämän käsikirjan ja sovellettavien EU:n päätösten ja perussopimusten soveltamisalan ulkopuolella.

Tuen antamista koskevasta pyynnöstä sovitaan kansallisten jalkapalloalan tietopisteiden välillä hyvissä ajoin ennen turnausta ja/tai yksittäistä ottelua, jotta vierailevalla poliisivaltuuskunnalla on riittävästi aikaa valmisteluihin. Tämän vuoksi pyyntö tuen saamiseksi on esitettävä mahdollisimman nopeasti sen jälkeen kun ottelun päivämäärä tulee tietoon.

Kansainvälisiä yksittäisiä otteluja varten vieraileva poliisivaltuuskunta tarvitsee vähintään kolmen viikon valmisteluajan. Jos aikaa ottelusta ilmoittamiseen on alle kolme viikkoa (esimerkiksi eurooppalaisten seurojen välisten otteluiden viime vaiheessa tai kohonneen riskitason vuoksi), pyyntö on lähetettävä välittömästi. Kansainvälisiä turnauksia varten vieraileva poliisivaltuuskunta tarvitsee vähintään 16 viikkoa aikaa valmisteluihin.

Rahoitusjärjestelyt

Kunkin tilaisuuden yhteydessä järjestävä maa maksaa majoituksen, ateriat (tai oleskelukustannukset) ja muut paikan päällä käytettävissä olevat palvelut, ja vieraileva maa maksaa matkat sekä valtuuskunnan jäsenten palkat. Vastaava kansallinen jalkapalloalan tietopiste voi poikkeuksellisesti sopia vaihtoehtoisista järjestelyistä. Nämä järjestelyt on täsmennettävä vierailevien poliisivaltuuskuntien käytännön toimintaa koskevassa pöytäkirjassa, joka on kansallisten jalkapalloalan tietopisteiden www-sivustolla.

Järjestävän maan poliisin vastuut

Järjestävän maan poliisiviranomaisten on annettava vierailevan poliisivaltuuskunnan avainhenkilöille mahdollisuus tutustua poliisioperaatioiden organisointiin järjestävässä maassa tai kaupung(e)issa, jo(i)ssa ottelut pelataan, stadionin sijaintiin sekä kyseisillä pelipaikoilla ottelupäivinä operatiivisesta komennosta vastaaviin henkilöihin.

| — | kansainvälisten turnausten osalta tämän tulisi tapahtua ainakin kuukausi ennen turnausta (esim. vierailevan poliisivaltuuskunnan avainhenkilöille järjestettävien workshopien tai seminaarien muodossa). |
| --- | --- |

—

kansainvälisten turnausten osalta tämän tulisi tapahtua ainakin kuukausi ennen turnausta (esim. vierailevan poliisivaltuuskunnan avainhenkilöille järjestettävien workshopien tai seminaarien muodossa).

| — | kansainvälisiä yksittäisiä otteluita varten tämä tapahtuu jonain ottelua edeltävänä päivänä. |
| --- | --- |

—

kansainvälisiä yksittäisiä otteluita varten tämä tapahtuu jonain ottelua edeltävänä päivänä.

Vierailevien poliisivaltuuskuntien avustaminen

Kaikkien vierailevan poliisivaltuuskunnan jäsenten turvallisuuden varmistaminen on äärimmäisen tärkeää ja se on otettava huomioon kaikissa järjestelyissä ja poliisien käytännön työtä koskevassa vierailevien poliisien riskinarvioinnissa.

Vierailevan poliisivaltuuskunnan jäsenten, erityisesti yhteyshenkilön, toiminnan koordinaattorin ja toimeenpanevien poliisiviranomaisten (ks. jäljempänä) olisi työskenneltävä yhdessä paikallisten poliisiviranomaisten (oppaiden) kanssa, joiden on oltava palveluksessa olevia poliisiviranomaisia ja joilla tulisi mielellään olla kokemusta poliisin toiminnasta jalkapallo-otteluissa omassa kaupungissaan tai maassaan ja joiden olisi tunnettava tapahtumapaikka ja mahdolliset riskialueet.

Oppaat:

| — | on otettava mukaan kansalliseen / paikalliseen poliisioperaatioon ja heillä on oltava valmiudet välittää tietoa, jonka perusteella operatiivisesta komennosta vastaavat poliisit voivat tehdä päätöksiä; |
| --- | --- |

—

on otettava mukaan kansalliseen / paikalliseen poliisioperaatioon ja heillä on oltava valmiudet välittää tietoa, jonka perusteella operatiivisesta komennosta vastaavat poliisit voivat tehdä päätöksiä;

| — | heidän on tunnettava poliisiorganisaationsa, sen menetelmät ja komentorakenne; |
| --- | --- |

—

heidän on tunnettava poliisiorganisaationsa, sen menetelmät ja komentorakenne;

| — | heitä ei saa käyttää oman maansa riskikannattajien seurantaan, sillä heidän tehtävänsä on avustaa vierailevan poliisivaltuuskunnan jäseniä; |
| --- | --- |

—

heitä ei saa käyttää oman maansa riskikannattajien seurantaan, sillä heidän tehtävänsä on avustaa vierailevan poliisivaltuuskunnan jäseniä;

| — | heille tulisi antaa yksityiskohtaiset tiedot järjestettävästä poliisioperaatiosta, heidän vastuistaan ja vierailevan poliisivaltuuskunnan jäsenten tehtävistä; |
| --- | --- |

—

heille tulisi antaa yksityiskohtaiset tiedot järjestettävästä poliisioperaatiosta, heidän vastuistaan ja vierailevan poliisivaltuuskunnan jäsenten tehtävistä;

| — | ovat vastuussa vierailevan poliisivaltuuskunnan turvallisuudesta ja toimivat viestintäkanavana järjestävän maan poliisin kanssa; |
| --- | --- |

—

ovat vastuussa vierailevan poliisivaltuuskunnan turvallisuudesta ja toimivat viestintäkanavana järjestävän maan poliisin kanssa;

| — | heidän olisi toimittava yhdessä vierailevan poliisivaltuuskunnan kanssa operaation ajan; näin saadaan kehitettyä toimiva työsuhde; |
| --- | --- |

—

heidän olisi toimittava yhdessä vierailevan poliisivaltuuskunnan kanssa operaation ajan; näin saadaan kehitettyä toimiva työsuhde;

| — | toimivat yhdessä vierailevan poliisivaltuuskunnan kanssa käyttäen etukäteen sovittua yhteistä kieltä. |
| --- | --- |

—

toimivat yhdessä vierailevan poliisivaltuuskunnan kanssa käyttäen etukäteen sovittua yhteistä kieltä.

Vierailevan poliisivaltuuskunnan kokoonpano ja tehtävät

Vierailevan poliisivaltuuskunnan kokoonpanon tulee olla sellainen, että valtuuskunta pystyy tukemaan järjestävän maan poliisin operaatiota muun muassa seuraavalla tavalla:

| 1. | Tekemällä jatkuva dynaaminen riskianalyysi (ks. liite 1) ja tiedottamalla siitä järjestävän maan poliisille; |
| --- | --- |

1.

Tekemällä jatkuva dynaaminen riskianalyysi (ks. liite 1) ja tiedottamalla siitä järjestävän maan poliisille;

| 2. | Viestintä ja vuorovaikutus vierailevien kannattajien kanssa. |
| --- | --- |

2.

Viestintä ja vuorovaikutus vierailevien kannattajien kanssa.

| 3. | Jos järjestävän maan kansallinen lainsäädäntö sen sallii, tiedustelutiedon ja todisteiden keruu järjestävän maan poliisin puolesta tai omiin tarkoituksiin järjestävän maan luvalla. |
| --- | --- |

3.

Jos järjestävän maan kansallinen lainsäädäntö sen sallii, tiedustelutiedon ja todisteiden keruu järjestävän maan poliisin puolesta tai omiin tarkoituksiin järjestävän maan luvalla.

Annettavan tuen laadusta riippuen poliisivaltuuskuntaan voi kuulua:

| 1. | valtuuskunnan päällikkö, joka on toiminnallisesti ja virka-asemansa puolesta vastuussa vierailevasta poliisivaltuuskunnasta; |
| --- | --- |

1.

valtuuskunnan päällikkö, joka on toiminnallisesti ja virka-asemansa puolesta vastuussa vierailevasta poliisivaltuuskunnasta;

| 2. | yhteyshenkilö (tai useita, jos asianomaiset kansalliset jalkapalloalan tietopisteet ovat niin sopineet), joka vastaa erityisesti tietojenvaihdosta oman maansa ja järjestävän maan välillä; |
| --- | --- |

2.

yhteyshenkilö (tai useita, jos asianomaiset kansalliset jalkapalloalan tietopisteet ovat niin sopineet), joka vastaa erityisesti tietojenvaihdosta oman maansa ja järjestävän maan välillä;

| 3. | toiminnan koordinoija, joka vastaa vierailevien poliisiviranomaisten toiminnan koordinoinnista; |
| --- | --- |

3.

toiminnan koordinoija, joka vastaa vierailevien poliisiviranomaisten toiminnan koordinoinnista;

| 4. | toimeenpanevia poliisiviranomaisia (siviili- tai virkapuvussa), jotka vastaavat tarkkailu- ja saattotehtävistä, yhteyksistä kannattajiin sekä muista tehtävistä; |
| --- | --- |

4.

toimeenpanevia poliisiviranomaisia (siviili- tai virkapuvussa), jotka vastaavat tarkkailu- ja saattotehtävistä, yhteyksistä kannattajiin sekä muista tehtävistä;

| 5. | tiedottaja. Vierailevan poliisivaltuuskunnan päällikkö voi tarvittaessa toimia tiedottajana ja/tai hänellä voi olla oma tiedottaja. |
| --- | --- |

5.

tiedottaja. Vierailevan poliisivaltuuskunnan päällikkö voi tarvittaessa toimia tiedottajana ja/tai hänellä voi olla oma tiedottaja.

Keskeiset tehtävät

Yhteyshenkilö ja/tai toiminnan koordinaattori

Yhteyshenkilö ja/tai toiminnan koordinaattori edistää tehokasta tietojenvaihtoa vierailevan ja järjestävän maan viranomaisten välillä yksittäisen otteluiden tai turnauksien yhteydessä.

Sama virkamies voi hoitaa molempia tehtäviä. Tästä tekevät päätöksen järjestävän maan ja vierailevan maan poliisiviranomaiset tapauskohtaisesti ennen poliisien käytännön työn käynnistämistä järjestävässä maassa.

Yhteyshenkilöä ja/tai toiminnan koordinaattoria koskevat vähimmäisvaatimukset:

| — | tämän käsikirjan hyvä käytännön tuntemus; |
| --- | --- |

—

tämän käsikirjan hyvä käytännön tuntemus;

| — | kansainvälisen tietojenvaihdon helpottamiseksi käytettävien menettelyjen tuntemus; |
| --- | --- |

—

kansainvälisen tietojenvaihdon helpottamiseksi käytettävien menettelyjen tuntemus;

| — | valmiudet edustaa maataan ja suoriutua tehtävistään tehokkaasti tehtäessä yhteistyötä järjestävän maan poliisiyksiköiden kanssa (heillä on oltava diplomaattisia kykyjä, itseluottamusta, heidän on kyettävä itsenäiseen toimintaan ja kommunikoimaan etukäteen sovitulla yhteisellä kielellä); |
| --- | --- |

—

valmiudet edustaa maataan ja suoriutua tehtävistään tehokkaasti tehtäessä yhteistyötä järjestävän maan poliisiyksiköiden kanssa (heillä on oltava diplomaattisia kykyjä, itseluottamusta, heidän on kyettävä itsenäiseen toimintaan ja kommunikoimaan etukäteen sovitulla yhteisellä kielellä);

| — | perustiedot jalkapalloiluun liittyvästä väkivallasta / levottomuuksista omassa maassa. |
| --- | --- |

—

perustiedot jalkapalloiluun liittyvästä väkivallasta / levottomuuksista omassa maassa.

Yhteyshenkilön ja/tai toiminnan koordinaattorin päätehtävät:

| — | kerätä ja välittää tietoa ja tiedustelutietoa oman valtuuskuntansa ja järjestävän maan / paikallisen poliisin välillä; |
| --- | --- |

—

kerätä ja välittää tietoa ja tiedustelutietoa oman valtuuskuntansa ja järjestävän maan / paikallisen poliisin välillä;

| — | varmistaa, että omien toimeenpanevien poliisiviranomaisten (virkapuvussa ja/tai siviiliasussa) käytännön työskentely on tehokasta tapahtumaan liittyvän poliisioperaation organisointiin osallistumisen onnistumiseksi; |
| --- | --- |

—

varmistaa, että omien toimeenpanevien poliisiviranomaisten (virkapuvussa ja/tai siviiliasussa) käytännön työskentely on tehokasta tapahtumaan liittyvän poliisioperaation organisointiin osallistumisen onnistumiseksi;

| — | antaa ajoissa täsmällisiä tietoja järjestävän maan /paikallisen poliisin komentajalle. |
| --- | --- |

—

antaa ajoissa täsmällisiä tietoja järjestävän maan /paikallisen poliisin komentajalle.

Kansainvälisten turnausten aikana yhteyshenkilö sijoitetaan todennäköisesti yhteen tai kahden valtion yhteiseen poliisitiedon koordinaatiokeskukseen, kun taas toiminnan koordinaattori voidaan sijoittaa paikalliseen tietokeskukseen sillä alueella, jossa ottelu pelataan. Kun on kyse yksittäisistä otteluista, heidät voidaan sijoittaa järjestävän maan kansalliseen jalkapalloalan tietopisteeseen tai muuhun sopivaan paikkaan.

Kun on kyse yksittäisestä ottelusta, yhteyshenkilö / toiminnan koordinaattori työskentelee tiiviissä yhteistyössä järjestävän kaupungin poliisin kanssa.

Jotta yhteyshenkilö / toiminnan koordinaattori voisivat suorittaa tehtävänsä tehokkaasti, järjestävän maan poliisi antaa heidän käyttöönsä tarvittavat tekniset välineet.

Toimeenpanevat poliisiviranomaiset

Vierailevia toimeenpanevia poliisiviranomaisia voidaan käyttää käytännön työskentelyssä (virkapuvussa ja/tai siviiliasussa) seuraaviin tehtäviin:

| — | järjestävän maan poliisi käyttää heitä vuorovaikutukseen vierailevien kannattajien kanssa joukkojenhallinnassa avustamiseksi; |
| --- | --- |

—

järjestävän maan poliisi käyttää heitä vuorovaikutukseen vierailevien kannattajien kanssa joukkojenhallinnassa avustamiseksi;

| — | he voivat auttaa tunnistamaan riskikannattajat joukoissa ja vähentämään näiden mahdollisuuksia väkivaltaisuuksien tai levottomuuksien lietsontaan ja/tai niihin osallistumiseen ilman muita seurauksia; |
| --- | --- |

—

he voivat auttaa tunnistamaan riskikannattajat joukoissa ja vähentämään näiden mahdollisuuksia väkivaltaisuuksien tai levottomuuksien lietsontaan ja/tai niihin osallistumiseen ilman muita seurauksia;

Virkamiehillä tulisi olla omassa maassaan hankittua kokemusta poliisitoiminnasta jalkapallo-otteluissa.

Heillä:

| — | on taidot ja kokemusta viestiä tehokkaasti (tarvittaessa) kannattajien käytökseen vaikuttamiseksi; ja/tai |
| --- | --- |

—

on taidot ja kokemusta viestiä tehokkaasti (tarvittaessa) kannattajien käytökseen vaikuttamiseksi; ja/tai

| — | he ovat kannattajiensa käytöksen ja mahdollisten riskien asiantuntijoita; sekä |
| --- | --- |

—

he ovat kannattajiensa käytöksen ja mahdollisten riskien asiantuntijoita; sekä

| — | he kykenevät tiedottamaan tehokkaasti tapahtuman aikana järjestävän maan poliisikomentajille yhteyshenkilönsä / toiminnan koordinaattorin kautta riskeistä, joita kannattajat saattavat aiheuttaa jossakin paikassa ja jonakin aikana. |
| --- | --- |

—

he kykenevät tiedottamaan tehokkaasti tapahtuman aikana järjestävän maan poliisikomentajille yhteyshenkilönsä / toiminnan koordinaattorin kautta riskeistä, joita kannattajat saattavat aiheuttaa jossakin paikassa ja jonakin aikana.

Vierailevien valtuuskuntien jäsenten tulisi kyetä kommunikoimaan joukkueensa / kansallisiin kannattajiin liittyvistä positiivisista ja negatiivisista seikoista. Tämä auttaa järjestävän maan poliisikomentajia tekemään harkittuja päätöksiä väliintulotarpeesta tai kannattajien oikeutetusta käytöksestä.

On tärkeää ottaa huomioon, että vierailevien poliisiviranomaisten ensisijainen tehtävä on neuvontatehtävä eikä operatiivinen tehtävä tai päätöksenteko.

Jos järjestävä maa tähän suostuu, vierailevat poliisivirkamiehet voivat myös kerätä sovittua välineistöä käyttäen tiedustelutietoa tai todisteita järjestävän maan käyttöön tai syytetarkoituksiin omassa maassaan.

3   LUKU

Poliisiviranomaisten välinen yhteistyö tapahtuman aikana

Vierailevan poliisivaltuuskunnan antamaa tukea ja lisäarvoa järjestävän maan poliisioperaatioissa olisi käytettävä mahdollisimman paljon hyväksi.

Vierailevalle poliisivaltuuskunnalle olisi tiedotettava järjestävän maan poliisin organisaation operatiivisesta suunnitelmasta (mukaan lukien joukkojenhallintafilosofia ja käytökseen liittyvät toleranssitasot). Heidät otetaan täysin mukaan järjestävän maan poliisioperaatioon (ja heille annetaan mahdollisuus osallistua ennen otteluita ja otteluiden jälkeen pidettäviin tiedotustilaisuuksiin).

Kielikäytännöstä asianomaiset maat sopivat keskenään etukäteen.

Järjestävän maan poliisi ja vieraileva poliisivaltuuskunta tiedottavat omille kansallisille jalkapalloalan tietopisteilleen tilanteesta koko operaation ajan ja esittävät ottelun jälkeen seitsemän päivän kuluessa raportin kansalliselle jalkapalloalan tietopisteelleen.

Vierailevan poliisivaltuuskunnan jäsenet eivät ole yhteydessä tiedotusvälineisiin, ellei valtuuskunnan päällikön kanssa ole sovittu erityisjärjestelyistä,

Vierailevan poliisivaltuuskunnan tulisi aina huolehtia siitä, että heidän toimintansa ei saata muita henkilöitä tarpeettomasti vaaraan (6).

Hätätilanteessa (esim. silloin, kun heidän fyysiseen turvallisuuteensa kohdistuu välitön uhka) tai kun on taktisista syistä yhteisesti niin sovittu, vierailevat poliisiviranomaiset, jotka eivät käytä virkapukua työssään, käyttävät lisäyksessä 3 kuvattua normin mukaista valoa heijastavaa ja näkyvää vierailevan poliisin tunnisteliiviä. Jokainen vieraileva poliisivirkamies kuljettaa liiviä mukanaan matkustaessaan ulkomailla.

Järjestävän maan poliisiviranomaiset huolehtivat yhteistyössä jalkapallo-ottelun järjestäjän kanssa siitä, että vierailevalla poliisivaltuuskunnalla on tarvittaessa pääsy stadionille ja asianmukaiset valtuudet (istumapaikka ei pakollinen), jotta valtuuskunta voi suorittaa tehtävänsä tehokkaasti. Järjestysmiehille ja muille turvallisuudesta vastaaville henkilöille ilmoitetaan asiasta ottelua edeltävässä tiedotustilaisuudessa.

Maiden, joilla on lainsäädännön mukaan mahdollisuus estää riskikannattajia matkustamasta ulkomaille, tulisi toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet tämän toteutumiseksi ja ilmoitettava siitä järjestävälle maalle. Kunkin maan olisi toteutettava kaikki mahdolliset toimenpiteet sen estämiseksi, että sen omat kansalaiset osallistuvat yleisen järjestyksen häiritsemiseen ja/tai järjestävät tällaisia häiriöitä toisessa maassa.

Järjestävän maan poliisilla tulisi olla käytettävissään niiden maiden kielten tulkkeja, joista ulkomaiset kannattajat tulevat. Siten vierailevia poliisivaltuuskuntia ei rasiteta tällä tehtävällä, joka estäisi heitä hoitamasta varsinaisia operatiivisia tehtäviään. Tulkit voisivat helpottaa myös järjestävän maan poliisin ja vierailevan poliisivaltuuskunnan välistä yhteydenpitoa.

4   LUKU

Poliisin ja järjestäjän yhteistyö

1   JAKSO

Järjestäjän tehtävät

Kansainvälisten jalkapallo-otteluiden järjestäjien olisi tehtävä kaikki voitavansa varmistaakseen turvallisuuden ja joukkojen tehokkaan hallinnan stadionilla ennen ottelua, ottelun aikana ja sen jälkeen, niin että poliisivoimia voidaan käyttää mahdollisimman tehokkaasti.

Kaikkia osapuolia koskeva koordinoitu lähestymistapa on ennakkoedellytys kansainvälisten jalkapallo-otteluiden järjestämistä koskevan strategian toimivuudelle. Tästä syystä on erityisen suositeltavaa, että järjestäjä, asiaankuuluvat yksityistahot sekä poliisi- ja muut viranomaiset tekevät tiivistä yhteistyötä.

Turvallisuusriskien minimoimiseksi viranomaisten ja/tai poliisin tulisi asettaa ottelujen järjestäjille vähimmäisvaatimuksia, jotka niiden on täytettävä kansainvälisten jalkapallo-ottelujen järjestämiseksi. Tätä varten voidaan käyttää Euroopan neuvoston laatimaa tarkastuslistaa (ks. luku 9).

2   JAKSO

Poliisin ja järjestäjän yhteistyö

Järjestäjän tulisi nimittää henkilö, joka vastaa turvallisuudesta stadionin alueella (yleensä turvallisuusvastaava). On tärkeää, että poliisi on tiiviissä yhteydessä tähän henkilöön.

Poliisin ja stadionin alueen turvallisuudesta vastaavan organisaation tulisi toimia yhteistyössä toistensa työtä täydentäen tämän rajoittamatta kummankaan omia vastuita, toimivaltaa tai tehtäviä, jotka määritellään kansallisessa lainsäädännössä ja/tai joista on määrätty tai jotka on eritelty järjestäjän ja poliisin välisessä kirjallisessa sopimuksessa.

Jos kansallisessa lainsäädännössä ei ole asiasta määräyksiä, tässä sopimuksessa tulisi määritellä, mitkä ovat järjestäjän ja mitkä poliisin tehtävät, painottaen erityisesti turvallisuusvastaavan ja poliisin komentajan tehtäviä sekä turvallisuushenkilöstön ja poliisiviranomaisen tehtäviä.

Jos kansallisessa lainsäädännössä ei ole asiasta määräyksiä, sopimuksessa olisi erityisesti määriteltävä:

| — | kuka huolehtii poliisiketjusta ennen sisääntuloa ja etsinnöistä: |
| --- | --- |

—

kuka huolehtii poliisiketjusta ennen sisääntuloa ja etsinnöistä:

| — | kuka vastaa joukkojen liikkeiden seuraamista ja hallinnointia koskevista toimenpiteistä ja kuka tekee päätökset porttien tai kääntöporttien avaamisesta ja sulkemisesta; |
| --- | --- |

—

kuka vastaa joukkojen liikkeiden seuraamista ja hallinnointia koskevista toimenpiteistä ja kuka tekee päätökset porttien tai kääntöporttien avaamisesta ja sulkemisesta;

| — | millaista apua poliisiviranomaiset antavat turvallisuushenkilöstölle ja/tai päinvastoin häiriöiden estämiseksi ja häiritsijöiden hillitsemiseksi; |
| --- | --- |

—

millaista apua poliisiviranomaiset antavat turvallisuushenkilöstölle ja/tai päinvastoin häiriöiden estämiseksi ja häiritsijöiden hillitsemiseksi;

| — | kuka päättää ja missä tilanteessa ottelun aloituksen siirtämisestä (tavallisesti järjestäjä turvallisuussyistä ja poliisi silloin, kun on kyse yleisen järjestyksen (mahdollisesta) häiritsemisestä); |
| --- | --- |

—

kuka päättää ja missä tilanteessa ottelun aloituksen siirtämisestä (tavallisesti järjestäjä turvallisuussyistä ja poliisi silloin, kun on kyse yleisen järjestyksen (mahdollisesta) häiritsemisestä);

| — | kuka päättää ja missä tilanteessa, että ottelu perutaan ja kuka vastaa yhteydenpidosta tuomariin; |
| --- | --- |

—

kuka päättää ja missä tilanteessa, että ottelu perutaan ja kuka vastaa yhteydenpidosta tuomariin;

| — | olosuhteet, joissa poliisi ottaa hallintaansa koko stadionin tai osan siitä, tätä koskeva menettely ja hallinnan mahdollinen palauttaminen järjestäjälle; |
| --- | --- |

—

olosuhteet, joissa poliisi ottaa hallintaansa koko stadionin tai osan siitä, tätä koskeva menettely ja hallinnan mahdollinen palauttaminen järjestäjälle;

| — | kuka johtaa ja valvoo stadionin evakuointia ja missä tilanteessa; |
| --- | --- |

—

kuka johtaa ja valvoo stadionin evakuointia ja missä tilanteessa;

| — | kuka ilmoittaa hätäpalveluille niiden läsnäoloa vaativista tai todennäköisesti vaativista tilanteista; |
| --- | --- |

—

kuka ilmoittaa hätäpalveluille niiden läsnäoloa vaativista tai todennäköisesti vaativista tilanteista;

| — | kuka käynnistää järjestäjän hätätilannemenettelyt. |
| --- | --- |

—

kuka käynnistää järjestäjän hätätilannemenettelyt.

5   LUKU

Poliisin ja oikeus- ja syyttäjäviranomaisten yhteistyö

Tämän luvun sisältöä tarkasteltaessa tulee ottaa huomioon suuret erot jäsenvaltioiden oikeus- ja syyttäjäviranomaisten rakenteessa ja toimivallassa.

Poliisin ja oikeus- ja syyttäjäviranomaisten tiivis yhteistyö voi tuoda merkittävää hyötyä sekä yksittäisten otteluiden että turnausten kannalta.

Järjestävällä maalla on ylin valta ja lainkäyttövalta käsitellä kaikkia väitettyjä tapahtumaan liittyviä rikkomuksia, mutta jäsenvaltioiden poliisi- ja muut viranomaiset ja EU:n toimivaltaiset elimet (mm. Eurojust) ovat myös velvollisia auttamaan ja tukemaan järjestävän maan oikeus- ja syyttäjäviranomaisia.

Kaikkien jäsenvaltioiden tulisi huolehtia siitä, että tapahtumaan liittyviin rikkomuksiin pystytään puuttumaan nopeasti ja asianmukaisella tavalla.

Järjestävän maan poliisi- ja muiden viranomaisten tulisi tiedottaa vieraileville poliiseille ja kannattajille asiaa koskevasta kansallisesta lainsäädännöstä ja/tai rikos-, siviili- tai hallinto-oikeudellisista menettelyistä sekä yleisimpiä jalkapalloon liittyviä rikoksia koskevista enimmäisrangaistuksista.

Keskinäisestä oikeusavusta tehtyjä voimassa olevia monenvälisiä sopimuksia tulisi hyödyntää täysin kaikkien kansainvälisten jalkapallo-otteluiden osalta silloin, kun se on aiheellista, ja järjestävä maa voi lisäksi sopia toisen maan kanssa tehostettua keskinäistä oikeusapua koskevista kahdenvälisistä järjestelyistä ennen tapahtumaa, sen aikana ja sen jälkeen.

Tukea antavan maan / maiden kansallisen jalkapalloalan tietopisteen tulisi ilmoittaa järjestävän maan kansalliselle jalkapalloalan tietopisteelle seuraavista seikoista:

| — | lailliset mahdollisuudet (esim. pääsykielto jalkapallo-otteluihin, maastapoistumiskielto) estää riskikannattajia osallistumasta tapahtumaan; |
| --- | --- |

—

lailliset mahdollisuudet (esim. pääsykielto jalkapallo-otteluihin, maastapoistumiskielto) estää riskikannattajia osallistumasta tapahtumaan;

| — | mitä mahdollisuuksia vierailevalle poliisivaltuuskunnalle ja/tai muille toimivaltaisille viranomaisille (kuten vieraileville yhteyshenkilöinä toimiville syyttäjille) voidaan tarjota kansallisen ja kansainvälisen lainsäädännön mukaisesti asianosaisten maiden kahdenvälisten sopimusten puitteissa, kerätä todisteita kaikista vierailevien kannattajien tekemistä jalkapalloon liittyvistä rikkomuksista; |
| --- | --- |

—

mitä mahdollisuuksia vierailevalle poliisivaltuuskunnalle ja/tai muille toimivaltaisille viranomaisille (kuten vieraileville yhteyshenkilöinä toimiville syyttäjille) voidaan tarjota kansallisen ja kansainvälisen lainsäädännön mukaisesti asianosaisten maiden kahdenvälisten sopimusten puitteissa, kerätä todisteita kaikista vierailevien kannattajien tekemistä jalkapalloon liittyvistä rikkomuksista;

| — | mistä järjestävässä maassa tehdystä rikkomuksesta voidaan asettaa syytteeseen tukea antavassa maassa (rikkomuksen tehneen henkilön palattua). |
| --- | --- |

—

mistä järjestävässä maassa tehdystä rikkomuksesta voidaan asettaa syytteeseen tukea antavassa maassa (rikkomuksen tehneen henkilön palattua).

Järjestävä maa voi pyytää muita maita lähettämään yhteyshenkilönä toimivan syyttäjän / tuomarin tai muun elimen, jolla on syytevalta, olemaan läsnä tapahtuman aikana.

On suositeltavaa, että asianomainen järjestävä maa antaa kansallisen lainsäädäntönsä, myös tietosuojalainsäädäntönsä, mukaisesti vierailevalle poliisivaltuuskunnalle ja/tai toimivaltaiselle viranomaiselle (kuten vierailevalle yhteyshenkilönä toimivalle syyttäjälle) tiedot kansalaisiaan koskevista rikosrekistereistä, oikeudenkäyntipöytäkirjoista, poliisin raporteista tai tutkintaraporteista sekä tiedot aiemmista pidätyksistä.

Tukea antava maa voi vaihtoehtoisesti sopia, että sillä on käytettävissään yhteyshenkilönä toimiva syyttäjä / tuomari tai muu elin, jolla on syytevalta, joka on valmiina matkustamaan järjestävään maahan sen pyynnöstä, tai nimetä yhteyshenkilönä toimivan syyttäjän / tuomarin tai muun elimen, jolla on syytevalta, järjestävän maan kanssa käytävää yhteydenpitoa varten.

Tukea antavan maan kansallinen jalkapalloalan tietopiste pyrkii kansallisen lainsäädännön soveltamisalan puitteissa vastaamaan ripeästi pidätettyjä henkilöitä koskeviin lisätietopyyntöihin, ja antamaan tietoja aiemmista tuomioista, jotka on annettu muun muassa jalkapalloiluun liittyvistä rikkomuksista.

Kaikista kustannuksista, jotka liittyvät järjestävään maahan lähetettyihin yhteyshenkilöinä toimiviin syyttäjiin / tuomareihin ja muihin elimiin, joilla on syytevalta, olisi sovittava kahdenvälisissä sopimuksissa.

Järjestävä maa antaa vierailevien yhteyshenkilöinä toimivien syyttäjien / tuomarien tai muiden elinten, joilla on syytevalta, käyttöön tarvittavat viestintävälineet ja muut varusteet.

6   LUKU

Poliisin ja kannattajien yhteistyö

Poliisin yhteydenpito kannattajaryhmiin valtakunnallisella ja paikallisella tasolla voi vaikuttaa merkittävällä tavalla turvallisuusriskien vähentämiseen kansainvälisissä jalkapallo-otteluissa. Tätä yhteistyötä voi kuitenkin haitata se, että kannattajien edustajien katsotaan työskentelevän poliisin puolesta ja esimerkiksi jakavan henkilötietoja.

Järjestävän maan poliisi- ja muiden viranomaisten tulisi ottaa huomioon kannattajavetoisten tai kannattajiin liittyvien aloitteiden, kuten Fan Embassies, Fan Projects ja Fan Liaison Officers / Representatives -aloitteiden mahdolliset hyödyt.

Vierailevat poliisivaltuuskunnat ja kannattajien edustajat voivat auttaa varmistamaan, että järjestävän maan poliisi on tietoinen vierailevien kannattajien luonteesta ja kulttuurista. Tämä tulisi ottaa huomioon osana poliisin dynaamista riskinarviointiprosessia.

Poliisin ja kannattajaryhmien jatkuva yhteistyö ja yhteydenpito voi auttaa luomaan turvallisen ja vastaanottavaisen ilmapiirin kaikille kannattajille, ja se voi toimia tärkeiden tietojen välityskanavana (esim. matkaa koskevat ohjeet, pääsyreitit stadionille, sovellettava lainsäädäntö ja käytöstä koskevat toleranssitasot). Tähän voisi sisältyä myös se, että otetaan käyttöön helppokäyttöinen yhteys- ja tietopiste, jonne kannattajat voivat esittää kysymyksiään.

Tämän lähestymistavan noudattaminen on edistänyt kannattajien itsekontrollia ja helpottanut nopeaa ja asianmukaista väliintuloa kiireellisten turvallisuusongelmien tai -riskien yhteydessä.

7   LUKU

Viestintä- ja tiedotusstrategia

Viestintästrategia

Tehokas ja avoin viestintästrategia kuuluu olennaisena osana jalkapallo-otteluiden, turnausten ja muiden urheilutapahtumien turvallisuuskonseptiin.

Järjestävän maan poliisiviranomaisten tulisi tästä syystä työskennellä tiiviisti valtion ja paikallisviranomaisten kanssa, jalkapallotapahtumien järjestäjien ja viranomaisten kanssa sekä tiedotusvälineiden ja kannattajaryhmien kanssa kattavan eri viranomaisten yhteisen viestintästrategian laatimiseksi ja toteuttamiseksi.

Tehokas eri viranomaisen tiedotusstrategia on keskeinen osa viestintästrategiaa, sillä sen avulla kaikki osapuolet, erityisesti vierailevat kannattajat, saavat tärkeää tietoa esimerkiksi matkustusohjeista, pääsyreiteistä stadionille, sovellettavasta lainsäädännöstä ja käytöstä koskevista toleranssitasoista.

Keskeisenä tavoitteena tulisi olla se, että tapahtumasta annetaan myönteinen kuva niin oman maan kuin vierailevillekin kannattajille, paikallisyhteisöille, yleisölle ja henkilöille, jotka osallistuvat turvallisuusoperaatioihin. Tämä voi auttaa luomaan vastaanottavaisen ympäristön kaikille asianosaisille ja edistää merkittävällä tavalla turvallisuusriskien vähentämistä.

Tiedotusstrategia

Poliisin (ja laajemmin eri viranomaisten) tiedotusstrategiassa tulisi pyrkiä ainakin

| — | antamaan tietoa ennakoivasti ja avoimesti; |
| --- | --- |

—

antamaan tietoa ennakoivasti ja avoimesti;

| — | antamaan tietoa turvallisuutta koskevista valmistelutoimista vakuuttavalla ja myönteisellä tavalla; |
| --- | --- |

—

antamaan tietoa turvallisuutta koskevista valmistelutoimista vakuuttavalla ja myönteisellä tavalla;

| — | tiedottamaan siitä, miten poliisi aikoo tukea kannattajien oikeutettuja aikomuksia; |
| --- | --- |

—

tiedottamaan siitä, miten poliisi aikoo tukea kannattajien oikeutettuja aikomuksia;

| — | selvittämään, minkälaista käyttäytymistä poliisi ei hyväksy. |
| --- | --- |

—

selvittämään, minkälaista käyttäytymistä poliisi ei hyväksy.

Poliisin tulisi työskennellä tiiviisti valtion ja paikallisviranomaisten kanssa, jalkapallotapahtumien järjestäjien ja viranomaisten kanssa sekä tarvittaessa kannattajaryhmien kanssa sellaisen eri viranomaisten yhteisen tiedotusstrategian laatimiseksi ja toteuttamiseksi, jossa

| — | edistetään ennalta myönteistä kuvaa tapahtumasta; |
| --- | --- |

—

edistetään ennalta myönteistä kuvaa tapahtumasta;

| — | varmistetaan poliisin ja muiden viranomaisten selvä tehtävänjako sen suhteen, kuka vastaa eri turvallisuusnäkökohdista (ja muista asioista) tiedottamisesta tiedotusvälineille; |
| --- | --- |

—

varmistetaan poliisin ja muiden viranomaisten selvä tehtävänjako sen suhteen, kuka vastaa eri turvallisuusnäkökohdista (ja muista asioista) tiedottamisesta tiedotusvälineille;

| — | annetaan yhteistä tausta- ja muuta tietoa kaikille poliisin ja muiden viranomaisten tiedottajille (tiedotusmateriaalia tulisi päivittää säännöllisesti ajankohtaisten aiheiden ja kysymysten sekä riskien tai tapahtumien huomioon ottamiseksi); |
| --- | --- |

—

annetaan yhteistä tausta- ja muuta tietoa kaikille poliisin ja muiden viranomaisten tiedottajille (tiedotusmateriaalia tulisi päivittää säännöllisesti ajankohtaisten aiheiden ja kysymysten sekä riskien tai tapahtumien huomioon ottamiseksi);

| — | varmistetaan, että tiedotusvälineille ja/tai internetissä annetaan säännöllisesti asiatietoa tapahtuman alussa, aikana ja jälkeen; |
| --- | --- |

—

varmistetaan, että tiedotusvälineille ja/tai internetissä annetaan säännöllisesti asiatietoa tapahtuman alussa, aikana ja jälkeen;

| — | annetaan mahdollisuus lehdistön ja tiedotusvälineiden säännöllisiin tiedotustilaisuuksiin; |
| --- | --- |

—

annetaan mahdollisuus lehdistön ja tiedotusvälineiden säännöllisiin tiedotustilaisuuksiin;

| — | otetaan huomioon eri toimittajien ja tiedotusvälineiden tarpeet ja kiinnostuksen kohteet. |
| --- | --- |

—

otetaan huomioon eri toimittajien ja tiedotusvälineiden tarpeet ja kiinnostuksen kohteet.

8   LUKU

EU:n jalkapalloasiantuntijoiden tapaaminen

On erittäin suositeltavaa, että jokainen puheenjohtajavaltio pitää asiantuntijakokouksen, jossa käsitellään:

| — | 1–7 luvussa mainittuja suosituksia; |
| --- | --- |

—

1–7 luvussa mainittuja suosituksia;

| — | uusia suuntauksia/kehitysnäkymiä kannattajien käytöksessä; |
| --- | --- |

—

uusia suuntauksia/kehitysnäkymiä kannattajien käytöksessä;

| — | kannattajaryhmien välisiä kansainvälisiä yhteyksiä; |
| --- | --- |

—

kannattajaryhmien välisiä kansainvälisiä yhteyksiä;

| — | hyvien poliisikäytäntöjen jakamista; |
| --- | --- |

—

hyvien poliisikäytäntöjen jakamista;

| — | muita kiinnostavia asioita. |
| --- | --- |

—

muita kiinnostavia asioita.

EU:n jalkapalloasiantuntijoiden kokous voi antaa asiantuntijoiden alaryhmien tarkasteltaviksi jalkapallo-otteluihin liittyvän turvallisuuden alalla esiin tulevia asioita ja antaa suosituksia.

Puheenjohtajavaltio raportoi neuvostolle kokouksen tuloksista. Kyseinen selonteko korvaa asiakirjassa 8356/01 ENFOPOL 40 esitetyn jalkapallohuliganismia koskevan vuosittaisen kyselyn.

9   LUKU

Luettelo jalkapallo-ottelujen turvallisuutta koskevista asiakirjoista

1   JAKSO

Luettelo Euroopan unionin neuvoston aiemmin hyväksymistä asiakirjoista

| 1. | Neuvoston suositus, annettu 30 päivänä marraskuuta 1993, urheilutapahtumien järjestäjien vastuusta. |
| --- | --- |

1.

Neuvoston suositus, annettu 30 päivänä marraskuuta 1993, urheilutapahtumien järjestäjien vastuusta.

| 2. | Neuvoston suositus, annettu 1 päivänä joulukuuta 1994, kansainvälisiä urheilutapahtumia koskevasta epävirallisesta, suorasta tietojenvaihdosta KIE-maiden kanssa (yhteyshenkilöverkko). |
| --- | --- |

2.

Neuvoston suositus, annettu 1 päivänä joulukuuta 1994, kansainvälisiä urheilutapahtumia koskevasta epävirallisesta, suorasta tietojenvaihdosta KIE-maiden kanssa (yhteyshenkilöverkko).

| 3. | Neuvoston suositus, annettu 1 päivänä joulukuuta 1994, tietojenvaihdosta suurtapahtumissa ja väenkokouksissa (yhteyshenkilöverkko). |
| --- | --- |

3.

Neuvoston suositus, annettu 1 päivänä joulukuuta 1994, tietojenvaihdosta suurtapahtumissa ja väenkokouksissa (yhteyshenkilöverkko).

| 4. | Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä huhtikuuta 1996, ohjeista jalkapallo-ottelujen yhteydessä esiintyvien levottomuuksien ehkäisemiseksi ja hillitsemiseksi. Liitteenä mallilomake poliisin hallussa olevien jalkapallohuliganismia koskevien tietojen vaihtamiseksi (EYVL C 131, 3.5.1996, s. 1). |
| --- | --- |

4.

Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä huhtikuuta 1996, ohjeista jalkapallo-ottelujen yhteydessä esiintyvien levottomuuksien ehkäisemiseksi ja hillitsemiseksi. Liitteenä mallilomake poliisin hallussa olevien jalkapallohuliganismia koskevien tietojen vaihtamiseksi (EYVL C 131, 3.5.1996, s. 1).

| 5. | Yhteinen toiminta, hyväksytty 26 päivänä toukokuuta 1997 yhteistyöstä yleisen järjestyksen ja turvallisuuden alalla (EYVL L 147, 5.6.1997, s. 1). |
| --- | --- |

5.

Yhteinen toiminta, hyväksytty 26 päivänä toukokuuta 1997 yhteistyöstä yleisen järjestyksen ja turvallisuuden alalla (EYVL L 147, 5.6.1997, s. 1).

| 6. | Neuvoston päätöslauselma, annettu 9 päivänä kesäkuuta 1997, jalkapallohuliganismin ehkäisemisestä ja hillitsemisestä kokemusten vaihdon, stadionille pääsyn kieltämisen ja tiedotusvälineitä koskevan politiikan avulla (EYVL C 193, 24.6.1997, s. 1). |
| --- | --- |

6.

Neuvoston päätöslauselma, annettu 9 päivänä kesäkuuta 1997, jalkapallohuliganismin ehkäisemisestä ja hillitsemisestä kokemusten vaihdon, stadionille pääsyn kieltämisen ja tiedotusvälineitä koskevan politiikan avulla (EYVL C 193, 24.6.1997, s. 1).

| 7. | Neuvoston päätöslauselma, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, kansainvälisten jalkapallo-otteluiden yhteydessä esiintyvien väkivaltaisuuksien ja levottomuuksien ehkäisemistä ja torjuntaa ja tähän liittyvää kansainvälistä poliisiyhteistyötä koskevasta käsikirjasta (EYVL C 196, 13.7.1999, s. 1). |
| --- | --- |

7.

Neuvoston päätöslauselma, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, kansainvälisten jalkapallo-otteluiden yhteydessä esiintyvien väkivaltaisuuksien ja levottomuuksien ehkäisemistä ja torjuntaa ja tähän liittyvää kansainvälistä poliisiyhteistyötä koskevasta käsikirjasta (EYVL C 196, 13.7.1999, s. 1).

| 8. | Neuvoston päätöslauselma, annettu 6 päivänä joulukuuta 2001, sellaisten kansainvälisten jalkapallo-ottelujen, joissa on mukana ainakin yksi jäsenvaltio, yhteydessä esiintyvien väkivaltaisuuksien ja levottomuuksien ehkäisemistä ja torjuntaa ja siihen liittyvää kansainvälistä poliisiyhteistyötä koskevia suosituksia sisältävästä käsikirjasta (EYVL C 22, 24.1.2002, s. 1). |
| --- | --- |

8.

Neuvoston päätöslauselma, annettu 6 päivänä joulukuuta 2001, sellaisten kansainvälisten jalkapallo-ottelujen, joissa on mukana ainakin yksi jäsenvaltio, yhteydessä esiintyvien väkivaltaisuuksien ja levottomuuksien ehkäisemistä ja torjuntaa ja siihen liittyvää kansainvälistä poliisiyhteistyötä koskevia suosituksia sisältävästä käsikirjasta (EYVL C 22, 24.1.2002, s. 1).

| 9. | Neuvoston päätös, tehty 25 päivänä huhtikuuta 2002, turvallisuudesta kansainvälisten jalkapallo-ottelujen yhteydessä (EYVL L 121, 8.5.2002, s. 1). |
| --- | --- |

9.

Neuvoston päätös, tehty 25 päivänä huhtikuuta 2002, turvallisuudesta kansainvälisten jalkapallo-ottelujen yhteydessä (EYVL L 121, 8.5.2002, s. 1).

| 10. | Neuvoston päätöslauselma, annettu 17 päivänä marraskuuta 2003, pääsyn kieltämisestä jäsenvaltioissa kentille, joilla pelataan kansainvälisiä jalkapallo-otteluita (EUVL C 281, 22.11.2003, s.1). |
| --- | --- |

10.

Neuvoston päätöslauselma, annettu 17 päivänä marraskuuta 2003, pääsyn kieltämisestä jäsenvaltioissa kentille, joilla pelataan kansainvälisiä jalkapallo-otteluita (EUVL C 281, 22.11.2003, s.1).

| 11. | Neuvoston päätöslauselma, annettu 4 päivänä joulukuuta 2006, sellaisten kansainvälisten jalkapallo-ottelujen, joissa on mukana ainakin yksi jäsenvaltio, yhteydessä esiintyvien väkivaltaisuuksien ja levottomuuksien ehkäisemistä ja torjuntaa ja siihen liittyvää kansainvälistä poliisiyhteistyötä koskevia suosituksia sisältävästä käsikirjasta (EUVL C 322, 29.12.2006, s. 1–39). |
| --- | --- |

11.

Neuvoston päätöslauselma, annettu 4 päivänä joulukuuta 2006, sellaisten kansainvälisten jalkapallo-ottelujen, joissa on mukana ainakin yksi jäsenvaltio, yhteydessä esiintyvien väkivaltaisuuksien ja levottomuuksien ehkäisemistä ja torjuntaa ja siihen liittyvää kansainvälistä poliisiyhteistyötä koskevia suosituksia sisältävästä käsikirjasta (EUVL C 322, 29.12.2006, s. 1–39).

| 12. | Neuvoston päätös, tehty 12 päivänä kesäkuuta 2007, turvallisuudesta kansainvälisten jalkapallo-ottelujen yhteydessä (EUVL L 155, 15.6.2007, s. 76–77). |
| --- | --- |

12.

Neuvoston päätös, tehty 12 päivänä kesäkuuta 2007, turvallisuudesta kansainvälisten jalkapallo-ottelujen yhteydessä (EUVL L 155, 15.6.2007, s. 76–77).

2   JAKSO

Luettelo asiakirjoista, jotka katsojien väkivaltaa ja epäsopivaa käyttäytymistä urheilutilaisuuksissa ja erityisesti jalkapallo-otteluissa koskevaa eurooppalaista yleissopimusta (Euroopan neuvosto) käsittelevä pysyvä komitea on aiemmin hyväksynyt

| 1. | Eurooppalainen yleissopimus katsojien väkivallasta ja epäsopivasta käyttäytymisestä urheilutilaisuuksissa ja erityisesti jalkapallo-otteluissa (1985). |
| --- | --- |

1.

Eurooppalainen yleissopimus katsojien väkivallasta ja epäsopivasta käyttäytymisestä urheilutilaisuuksissa ja erityisesti jalkapallo-otteluissa (1985).

| 2. | Järjestysmiehiä koskeva suositus, Rec (1999). |
| --- | --- |

2.

Järjestysmiehiä koskeva suositus, Rec (1999).

| 3. | Suositus aitojen poistamisesta stadioneilla, Rec(1999) 2. |
| --- | --- |

3.

Suositus aitojen poistamisesta stadioneilla, Rec(1999) 2.

| 4. | Ministerikomitean suositus jäsenvaltioille rasismin, muukalaisvihan ja rasistisen intoleranssin estämisestä urheilussa, Rec(2001) 6. |
| --- | --- |

4.

Ministerikomitean suositus jäsenvaltioille rasismin, muukalaisvihan ja rasistisen intoleranssin estämisestä urheilussa, Rec(2001) 6.

| 5. | Suositus lipunmyyntiä koskevista suuntaviivoista, Rec(1989) 1. |
| --- | --- |

5.

Suositus lipunmyyntiä koskevista suuntaviivoista, Rec(1989) 1.

| 6. | Suositus kansainvälisten jalkapallo-otteluiden lipunmyyntiä koskevista suuntaviivoista, Rec(2002) 1. |
| --- | --- |

6.

Suositus kansainvälisten jalkapallo-otteluiden lipunmyyntiä koskevista suuntaviivoista, Rec(2002) 1.

| 7. | Suositus sosiaalisista ja koulutustoimenpiteistä väkivaltaisuuksien estämiseksi urheilussa ja käsikirja väkivaltaisuuksien estämiseksi urheilussa, Rec (2003) 1. |
| --- | --- |

7.

Suositus sosiaalisista ja koulutustoimenpiteistä väkivaltaisuuksien estämiseksi urheilussa ja käsikirja väkivaltaisuuksien estämiseksi urheilussa, Rec (2003) 1.

| 8. | Suositus niitä toimenpiteitä koskevasta tarkistusluettelosta, joihin järjestäjien ja julkisten viranomaisten on ryhdyttävä ammattiurheilutapahtumien yhteydessä, Rec (2008) 1. |
| --- | --- |

8.

Suositus niitä toimenpiteitä koskevasta tarkistusluettelosta, joihin järjestäjien ja julkisten viranomaisten on ryhdyttävä ammattiurheilutapahtumien yhteydessä, Rec (2008) 1.

| 9. | Suositus vierailevien järjestysmiesten käytöstä, Rec(2008) 2. |
| --- | --- |

9.

Suositus vierailevien järjestysmiesten käytöstä, Rec(2008) 2.

| 10. | Suositus pyroteknisten laitteiden käytöstä urheilutapahtumissa, Rec(2008) 3. |
| --- | --- |

10.

Suositus pyroteknisten laitteiden käytöstä urheilutapahtumissa, Rec(2008) 3.

| 11. | Suositus julkisten katselutilojen käytöstä suurissa urheilutapahtumissa, Rec(2009) 1. |
| --- | --- |

11.

Suositus julkisten katselutilojen käytöstä suurissa urheilutapahtumissa, Rec(2009) 1.

| 12. | Recommendation on hospitality principles when organising sports events (ei vielä valmis). |
| --- | --- |

12.

Recommendation on hospitality principles when organising sports events (ei vielä valmis).

---

(1)  Riskianalyysissä luodaan maajoukkueen ja seuran kannattajien profiili. Analyysi kattaa myös riskiryhmät ja sen, mitkä ovat niiden yhteydet muihin kannattajiin kotimaassa ja ulkomailla, sekä paikalliset väestöryhmät ja olosuhteet, jotka voivat lisätä mahdollista riskiä (esim. vuorovaikutus poliisin ja järjestysmiesten kanssa).

(2)  Kansallisten jalkapalloalan tietopisteiden www-sivusto on erittäin hyvin suojattu sivusto, joka on ainoastaan kansallisten jalkapalloalan tietopisteiden käytettävissä ja joka sisältää kansainvälisiin jalkapallo-otteluihin liittyvää tietoa (esim. katsaus seuroihin, raportit ennen otteluita ja niiden jälkeen).

(3)  Neuvoston päätös 2008/615/YOS, tehty 23 päivänä kesäkuuta 2008, rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi. (EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1).

(4)  Ks. liite 2: Europolin tuotteiden ja palvelujen pyyntöjä koskevat aikataulut.

(5)  Neuvoston päätös 2008/616/YOS, tehty 23 päivänä kesäkuuta 2008, rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanosta (EUVL L 210, 6.8.2008, s. 12).

(6)  Ks. neuvoston Prüm-päätöksen 21 artikla (siviilioikeudellinen vastuu) ja 22 artikla (rikosoikeudellinen vastuu).

Lisäys 1

Dynaaminen riskinarviointi ja joukkojenhallinta

Ottaen huomioon:

| — | kansainvälisten jalkapallo-ottelujen yhteydessä tehtävää dynaamista riskiarviointia koskevan asiakirjan 8241/05 ENFOPOL; |
| --- | --- |

—

kansainvälisten jalkapallo-ottelujen yhteydessä tehtävää dynaamista riskiarviointia koskevan asiakirjan 8241/05 ENFOPOL;

| — | poliisin taktiikkaa yleisen järjestyksen ylläpitämiseksi kansainvälisten jalkapallo-ottelujen yhteydessä koskevan asiakirjan 8243/05 ENFOPOL 41; |
| --- | --- |

—

poliisin taktiikkaa yleisen järjestyksen ylläpitämiseksi kansainvälisten jalkapallo-ottelujen yhteydessä koskevan asiakirjan 8243/05 ENFOPOL 41;

| — | Euro 2004 -turnauksesta ja myöhemmistä turnauksista saadut kokemukset; |
| --- | --- |

—

Euro 2004 -turnauksesta ja myöhemmistä turnauksista saadut kokemukset;

| — | arvion poliisitoimen filosofiasta, joka tunnetaan yleisesti 3D-lähestymistapana (dialogue, de-escalation and determination), Euro 2008 -turnauksen aikana; |
| --- | --- |

—

arvion poliisitoimen filosofiasta, joka tunnetaan yleisesti 3D-lähestymistapana (dialogue, de-escalation and determination), Euro 2008 -turnauksen aikana;

seuraavia näkökohtia tulisi soveltaa turvallisuusriskien arviointiin ennen tapahtumaa, sen aikana ja sen jälkeen.

Pääperiaatteet

Nykykäsityksen mukaan tehokkaassa joukkojenhallinnassa on erityisen tärkeää:

| — | huolehtia poliisin riittävästä näkyvyydestä joukoissa; |
| --- | --- |

—

huolehtia poliisin riittävästä näkyvyydestä joukoissa;

| — | välttää käyttämästä voimakeinoja koko joukkoa vastaan, jos vain osa sitä vaarantaa yleisen järjestyksen; |
| --- | --- |

—

välttää käyttämästä voimakeinoja koko joukkoa vastaan, jos vain osa sitä vaarantaa yleisen järjestyksen;

| — | pitää yllä matalaa profiilia tai asteittaista taktista lähestymistapaa, joka tehostaa poliisin valmiuksia yhteydenpitoon, vuoropuheluun ja dynaamiseen riskinarviointiin. |
| --- | --- |

—

pitää yllä matalaa profiilia tai asteittaista taktista lähestymistapaa, joka tehostaa poliisin valmiuksia yhteydenpitoon, vuoropuheluun ja dynaamiseen riskinarviointiin.

Edistäminen

| — | strategisen lähestymistavan tulisi olla ennaltaehkäisevä ja suosia lievempiä väliintulokeinoja repressiivisyyden sijaan; |
| --- | --- |

—

strategisen lähestymistavan tulisi olla ennaltaehkäisevä ja suosia lievempiä väliintulokeinoja repressiivisyyden sijaan;

| — | on tärkeää, että poliisin strategiassa otetaan operaation kaikissa vaiheissa huomioon kannattajien oikeutetut aikomukset ja edistetään niitä, jos ne ovat rauhanomaisia (esim. heidän identiteettinsä ja kulttuurinsa ilmentäminen, turvallinen matka tapahtumaan ja sieltä pois); |
| --- | --- |

—

on tärkeää, että poliisin strategiassa otetaan operaation kaikissa vaiheissa huomioon kannattajien oikeutetut aikomukset ja edistetään niitä, jos ne ovat rauhanomaisia (esim. heidän identiteettinsä ja kulttuurinsa ilmentäminen, turvallinen matka tapahtumaan ja sieltä pois);

| — | jos on tarpeen asettaa rajoja kannattajien käytökselle, on tärkeää tiedottaa asianomaisille kannattajille, miksi poliisin toimet olivat tarpeen ja mitä vaihtoehtoisia keinoja poliisi ottaa käyttöön, joiden avulla oikeutetut pyrkimykset voidaan toteuttaa. |
| --- | --- |

—

jos on tarpeen asettaa rajoja kannattajien käytökselle, on tärkeää tiedottaa asianomaisille kannattajille, miksi poliisin toimet olivat tarpeen ja mitä vaihtoehtoisia keinoja poliisi ottaa käyttöön, joiden avulla oikeutetut pyrkimykset voidaan toteuttaa.

Tasapaino

| — | joukkotapahtumien aikana yleiseen järjestykseen kohdistuvat riskit voivat muuttua nopeasti; |
| --- | --- |

—

joukkotapahtumien aikana yleiseen järjestykseen kohdistuvat riskit voivat muuttua nopeasti;

| — | on tärkeää, että poliisin ja joukkojen välisessä vuorovaikutuksessa poliisin käytännön työskentely on tasapainossa riskin tason, alkuperän ja luonteen kanssa; |
| --- | --- |

—

on tärkeää, että poliisin ja joukkojen välisessä vuorovaikutuksessa poliisin käytännön työskentely on tasapainossa riskin tason, alkuperän ja luonteen kanssa;

| — | on tärkeää, että poliisin toiminta on asteittaista ja että sitä voidaan muuttaa välittömästi ilmenevien ja lieventyvien riskien luonteen ja tason mukaan; |
| --- | --- |

—

on tärkeää, että poliisin toiminta on asteittaista ja että sitä voidaan muuttaa välittömästi ilmenevien ja lieventyvien riskien luonteen ja tason mukaan;

| — | kun tasapaino saavutetaan, väkijoukon enemmistö pitää todennäköisesti poliisin toimia asianmukaisina eikä tue vastakkainasetteluun taipuvaisia henkilöitä; |
| --- | --- |

—

kun tasapaino saavutetaan, väkijoukon enemmistö pitää todennäköisesti poliisin toimia asianmukaisina eikä tue vastakkainasetteluun taipuvaisia henkilöitä;

| — | järjestyshäiriöiden todennäköisyyden ja laajuuden vähentämiseksi on äärimmäisen tärkeää, että riskiarvioinnit ovat tarkkoja ja että poliisi saa niistä taktista tietoa jatkuvasti. |
| --- | --- |

—

järjestyshäiriöiden todennäköisyyden ja laajuuden vähentämiseksi on äärimmäisen tärkeää, että riskiarvioinnit ovat tarkkoja ja että poliisi saa niistä taktista tietoa jatkuvasti.

Eriyttäminen

| — | eriyttämätön voimankäyttö voi edistää levottomuuksien lisääntymistä ja leviämistä joukkodynamiikan vuoksi; |
| --- | --- |

—

eriyttämätön voimankäyttö voi edistää levottomuuksien lisääntymistä ja leviämistä joukkodynamiikan vuoksi;

| — | todellista vaaraa aiheuttavien yksittäisten kannattajien erottaminen niistä, jotka eivät aiheuta vaaraa, on otettava huomioon kaikissa strategisissa ja taktisissa joukkojen hallintaa koskevissa päätöksissä (koulutus, suunnittelu, tiedottaminen ja operatiiviset käytännöt); |
| --- | --- |

—

todellista vaaraa aiheuttavien yksittäisten kannattajien erottaminen niistä, jotka eivät aiheuta vaaraa, on otettava huomioon kaikissa strategisissa ja taktisissa joukkojen hallintaa koskevissa päätöksissä (koulutus, suunnittelu, tiedottaminen ja operatiiviset käytännöt);

| — | toimet tietyssä paikassa läsnä olevaa kokonaista joukkoa vastaan eivät ole asianmukaisia, ellei ole näyttöä siitä, että he kokonaisuutena haluavat häiritä järjestystä. |
| --- | --- |

—

toimet tietyssä paikassa läsnä olevaa kokonaista joukkoa vastaan eivät ole asianmukaisia, ellei ole näyttöä siitä, että he kokonaisuutena haluavat häiritä järjestystä.

Vuoropuhelu

| — | on tärkeää olla ennakoivasti yhteydenpidossa kannattajiin. Tämä luontuu parhaiten poliisivirkamiehiltä, joilla on hyvät kommunikointitaidot; |
| --- | --- |

—

on tärkeää olla ennakoivasti yhteydenpidossa kannattajiin. Tämä luontuu parhaiten poliisivirkamiehiltä, joilla on hyvät kommunikointitaidot;

| — | on keskeistä luoda vastaanottavainen ilmapiiri ja välttää konfliktin mahdollisuudet; |
| --- | --- |

—

on keskeistä luoda vastaanottavainen ilmapiiri ja välttää konfliktin mahdollisuudet;

| — | tämän lähestymistavan avulla voidaan auttaa keräämään laadukasta tietoa kannattajien aikomuksista, näkymistä, huolenaiheista ja ongelmakysymyksistä sekä muuta mahdollisiin riskeihin liittyvää tietoa; |
| --- | --- |

—

tämän lähestymistavan avulla voidaan auttaa keräämään laadukasta tietoa kannattajien aikomuksista, näkymistä, huolenaiheista ja ongelmakysymyksistä sekä muuta mahdollisiin riskeihin liittyvää tietoa;

| — | poliisi voi näin myös viestiä kannattajien käyttäytymistä koskevista huolenaiheista, riskeistä, joita he voivat kohdata ja ratkaisuista ilmeneviin ongelmiin. |
| --- | --- |

—

poliisi voi näin myös viestiä kannattajien käyttäytymistä koskevista huolenaiheista, riskeistä, joita he voivat kohdata ja ratkaisuista ilmeneviin ongelmiin.

Esimerkkejä hyvistä toimintatavoista

Ennen tapahtumaa

Riskinarvioinnissa on otettava huomioon:

| — | valvottavan kannattajaryhmän toimintakulttuuri (esim. tyypillinen käyttäytyminen, motivaatiot ja aikeet); |
| --- | --- |

—

valvottavan kannattajaryhmän toimintakulttuuri (esim. tyypillinen käyttäytyminen, motivaatiot ja aikeet);

| — | kaikki tekijät, joilla todennäköisesti on vaikutusta riskiin eli muiden ryhmien toiminta (vastustajan kannattajat ja/tai paikallisyhteisöt), ongelmakysymykset, historia ja kaikki muut tekijät, joilla on erityistä merkitystä (päivämäärät, paikat, toimintatavat, tunnukset); |
| --- | --- |

—

kaikki tekijät, joilla todennäköisesti on vaikutusta riskiin eli muiden ryhmien toiminta (vastustajan kannattajat ja/tai paikallisyhteisöt), ongelmakysymykset, historia ja kaikki muut tekijät, joilla on erityistä merkitystä (päivämäärät, paikat, toimintatavat, tunnukset);

| — | kaikki olosuhteet, joilla on todennäköisesti vaikutusta niiden kannattajien tai ryhmien käytökseen tai niiden aiheuttamaan riskiin, joiden katsotaan vaarantavan yleisen järjestyksen. |
| --- | --- |

—

kaikki olosuhteet, joilla on todennäköisesti vaikutusta niiden kannattajien tai ryhmien käytökseen tai niiden aiheuttamaan riskiin, joiden katsotaan vaarantavan yleisen järjestyksen.

Käyttäytymistä koskevat toleranssitasot olisi määriteltävä ja niistä olisi tiedotettava kannattajien organisaatioille. Olisi harkittava sitä, että kannattajia kannustetaan kokoontumaan turvalliseen/valvottuun paikkaan (esim. kannattajille varattu alue).

Näiden tietojen ja tiettyyn tapahtumaan liittyvien tiedustelutietojen perusteella pitäisi olla mahdollista ennakoida ja erottaa tapahtumat, joihin liittyy normaali riski ja ne, joihin liittyy yleiseen järjestykseen kohdistuva lisääntynyt riski.

On tärkeää tehdä selvä ero tiettyihin vaaratilanteisiin johtavien riskien välillä (yleistä järjestystä ja yleistä turvallisuutta koskevat ongelmat, joukkotapahtumiin liittyvä rikollisuus ja terrorismi).

Ensikosketus

Yleiseen järjestykseen kohdistuva riski ei ole vakaa, vaan hyvin dynaaminen, joten se voi kasvaa ja vähetä nopeasti tilanteen mukaan. Riskitasoja on tästä syystä seurattava ja arvioitava tarkasti ja jatkuvasti.

Tämän toteuttamiseksi:

| — | poliisin olisi oltava vuorovaikutuksessaan kannattajiin hyvin myönteinen (ei-aggressiivinen asento, hymy, liikutaan pareittain tai pienissä ryhmissä normin mukaisessa virkapuvussa, jakautuminen joka puolelle joukkoa, suostuminen valokuvattavaksi jne.); |
| --- | --- |

—

poliisin olisi oltava vuorovaikutuksessaan kannattajiin hyvin myönteinen (ei-aggressiivinen asento, hymy, liikutaan pareittain tai pienissä ryhmissä normin mukaisessa virkapuvussa, jakautuminen joka puolelle joukkoa, suostuminen valokuvattavaksi jne.);

| — | jos kieli ei ole este, viranomaisten tulisi yrittää kommunikoida kannattajien kanssa tietojen keräämiseksi heidän käytöksestään, aikeistaan, huolenaiheistaan, ongelmakysymyksistä ja kaikista muista heidän käytökseensä liittyvistä seikoista; |
| --- | --- |

—

jos kieli ei ole este, viranomaisten tulisi yrittää kommunikoida kannattajien kanssa tietojen keräämiseksi heidän käytöksestään, aikeistaan, huolenaiheistaan, ongelmakysymyksistä ja kaikista muista heidän käytökseensä liittyvistä seikoista;

| — | väliintuloyksiköt (esim. mellakkaryhmät, joilla on suojavarusteet, ajoneuvot jne.) olisi pidettävä suojaisissa paikoissa siihen saakka, kunnes tilanne vaatii voimakkaampia keinoja. |
| --- | --- |

—

väliintuloyksiköt (esim. mellakkaryhmät, joilla on suojavarusteet, ajoneuvot jne.) olisi pidettävä suojaisissa paikoissa siihen saakka, kunnes tilanne vaatii voimakkaampia keinoja.

Tämä auttaa järjestävän maan poliisia keräämään tietoja ja käyttämään niitä komentopäätöksissä poliisin taktisesta toiminnasta jatkuvan riskinarvioinnin pohjalta.

Lisääntynyt riski

Kun on kartoitettu riskin aiheuttavat olosuhteet, on tärkeää:

| — | antaa tiedoksi niille, jotka aiheuttavat riskin, että he saavat toiminnallaan aikaan poliisin mahdollisen väliintulon; |
| --- | --- |

—

antaa tiedoksi niille, jotka aiheuttavat riskin, että he saavat toiminnallaan aikaan poliisin mahdollisen väliintulon;

| — | kun välikohtaukseen osallistuu vierailevia kannattajia, vierailevan poliisivaltuuskunnan tulisi vahvistaa järjestävän maan poliisin arviot. |
| --- | --- |

—

kun välikohtaukseen osallistuu vierailevia kannattajia, vierailevan poliisivaltuuskunnan tulisi vahvistaa järjestävän maan poliisin arviot.

Jos edellä luetellut toimenpiteet eivät saa tilannetta laukeamaan, poliisin saattaa olla tarpeen turvautua laajempaan voimankäyttöön. Poliisin toiminnan tavoitteena tässä vaiheessa on minimoida lisäriskit, ja sen vuoksi on erittäin tärkeää, että toiminta ei lisää jännitteitä (esim. eriyttämätön voimakäyttö). Jos on todettu mahdollinen lisääntynyt riski:

| — | on elintärkeää, että tiedot henkilöistä, jotka aiheuttavat riskin, ja riskin luonteesta välitetään väliintuloyksiköille, jotta voimankäyttö voidaan kohdistaa asianmukaisella tavalla; |
| --- | --- |

—

on elintärkeää, että tiedot henkilöistä, jotka aiheuttavat riskin, ja riskin luonteesta välitetään väliintuloyksiköille, jotta voimankäyttö voidaan kohdistaa asianmukaisella tavalla;

| — | niiden, jotka eivät aiheuta riskiä, tulisi voida poistua paikalta ja/tai heidän voidaan antaa jonkin aikaa hillitä itse toimiaan. |
| --- | --- |

—

niiden, jotka eivät aiheuta riskiä, tulisi voida poistua paikalta ja/tai heidän voidaan antaa jonkin aikaa hillitä itse toimiaan.

Toiminnan lopettaminen

| — | kun tilanne on saatu ratkaistua, poliisien määrää tulisi laskea asianmukaiselle tasolle. |
| --- | --- |

—

kun tilanne on saatu ratkaistua, poliisien määrää tulisi laskea asianmukaiselle tasolle.

Tapahtuman jälkeen

| — | toiminnan päätteeksi olisi toteutettava loppuarvio ja kaikki aiheelliset tiedot (esim. ennen tapahtumaa ja sen jälkeen saatujen tietojen laatu, kannattajien käyttäytyminen ja hallinta, poliisin taktiikka ja toleranssitasojen valvonta) on tallennettava kansalliseen jalkapalloalan tietopisteeseen. |
| --- | --- |

—

toiminnan päätteeksi olisi toteutettava loppuarvio ja kaikki aiheelliset tiedot (esim. ennen tapahtumaa ja sen jälkeen saatujen tietojen laatu, kannattajien käyttäytyminen ja hallinta, poliisin taktiikka ja toleranssitasojen valvonta) on tallennettava kansalliseen jalkapalloalan tietopisteeseen.

Image

Image

Lisäys 2

Europolin tuotteiden ja palvelujen pyyntöjä koskeva aikataulu
   (1)

| | Virallinen pyyntö Europolille |
| --- | --- |
| Alustava yleinen arvio tapahtumaan liittyvästä järjestäytyneen rikollisuuden uhkasta (GTA) | D (2)–12 kuukautta |
| Alustava yleinen arvio tapahtumaan liittyvästä terrorismin uhkasta (GTTA) | D–12 kuukautta |
| GTA:n ja GTTA:n päivitykset | D–6 kuukautta |
| Erityinen (rikollisuuden alan) uhka-arvio | D–6 kuukautta |
| Operatiivinen analyyttinen tuki nykyisten Europolin analyysitietokantojen puitteissa | D–4 kuukautta |
| Strategiseen analyysiin liittyvä koulutus | D–8 kuukautta |
| Operatiiviseen analyysiin liittyvä koulutus | D–8 kuukautta |
| Asiantuntijoiden (erityinen rikollisuuden ala) koulutus | D–6 kuukautta |
| Europolin yhteyshenkilö paikalla | D–12 kuukautta |

Virallinen pyyntö Europolille

Alustava yleinen arvio tapahtumaan liittyvästä järjestäytyneen rikollisuuden uhkasta (GTA)

D (2)–12 kuukautta

Alustava yleinen arvio tapahtumaan liittyvästä terrorismin uhkasta (GTTA)

D–12 kuukautta

GTA:n ja GTTA:n päivitykset

D–6 kuukautta

Erityinen (rikollisuuden alan) uhka-arvio

D–6 kuukautta

Operatiivinen analyyttinen tuki nykyisten Europolin analyysitietokantojen puitteissa

D–4 kuukautta

Strategiseen analyysiin liittyvä koulutus

D–8 kuukautta

Operatiiviseen analyysiin liittyvä koulutus

D–8 kuukautta

Asiantuntijoiden (erityinen rikollisuuden ala) koulutus

D–6 kuukautta

Europolin yhteyshenkilö paikalla

D–12 kuukautta

---

(1)  Europolin tuki jäsenvaltioille – Suuret kansainväliset urheilutapahtumat (Europolin asiakirja nro 2570-50r1).

(2)  Tapahtuman alkamispäivä.

Lisäys 3

Poliisin tunnusliivin kuvaus ja malli

(Pään yli puettava) hihaton liivi

Väri: Naton sininen

Värikoodi: Pantone 279C

Tunnistemerkit

Yksi sana: POLICE (vain englannin kielellä) reunustettuna keskellä liiviä sekä edessä että takana

Sanan POLICE kirjaimet ja reunat: taustaväri Naton sininen

Kirjaimet ja reunus heijastavaa hopeaa:

| Reunuksen mitat | = | 25 cm × 9 cm |
| --- | --- | --- |

Reunuksen mitat

=

25 cm × 9 cm

| Sanan POLICE kirjaimet | : | Leveys | = | 1,3 cm/kirjain |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Korkeus | = | 7,5 cm |

Sanan POLICE kirjaimet

:

Leveys

=

1,3 cm/kirjain

Korkeus

=

7,5 cm

Liivi edestä:

Vasemmalla rintapuolella (POLICE-merkin yläpuolella): Kansallislippu 10 cm × 7 cm, kankaaseen kudottu / päälle ommeltu tai muovitaskussa

Oikealla rintapuolella (POLICE-merkin yläpuolella): EU-tunnus 8 cm × 8 cm

POLICE-merkin alapuolella koko liivin etuosan kattava 5 cm leveä heijastava hopeanauha

Liivi takaa:

Kansallislippu POLICE-merkin yläpuolella: 10 cm × 7 cm.

POLICE-merkin alapuolella koko liivin takaosan kattava 5 cm leveä heijastava hopeanauha

Liivi suljetaan molemminpuolisella velcro- tai painonappikiinnityksellä

Image

Lisäys 4

Kannattajien luokittelu

| | | |
| --- | --- | --- |
| Luokka A | | Ei riskiä |
| Luokka B | | Riski |
| Luokka C | |

Luokka A

Image

Ei riskiä

Luokka B

Image

Riski

Luokka C

Image

”Riski”-ryhmään kuuluvan kannattajan määritelmä

Tunnettu tai tuntematon henkilö, jonka voidaan katsoa olevan mahdollinen riski yleiselle järjestykselle tai käyttäytyvän sopimattomasti joko suunnitelmallisesti tai spontaanisti jalkapallotapahtumassa tai sen yhteydessä (ks. jäljempänä esitetty dynaaminen riskiarviointi)

”Ei riskiä”-ryhmään kuuluvan kannattajan määritelmä

Tunnettu tai tuntematon henkilö, jonka voidaan katsoa olevan aiheuttamatta riskiä, joka liittyy väkivallan tai epäjärjestyksen lietsomiseen joko suunnitelmallisesti tai spontaanisti jalkapallotapahtumassa tai sen yhteydessä

RISKIRYHMÄÄN KUULUVIA KANNATTAJIA KOSKEVA TARKISTUSLISTA

| Osiot | Lisätietoa |
| --- | --- |
| YLEINEN JÄRJESTYS

  Seurojen välillä perinteisesti kilpailuasetelma
  Odotettavissa oleva väkivalta
  Rasistinen käyttäytyminen
  Vierasjoukkueen kannattajien läsnäolon todennäköisyys
  Kentälle ryntääminen
  Alkoholiin liittyvät ongelmat
  Aseiden käyttö
  Poliisin taktiikkojen tunteminen
  Muuta

  YLEINEN TURVALLISUUS

  Terroristiuhka
  Poliittiset jännitteet / banderollien käyttö
  Valorakettien/ilotulitteiden käytön todennäköisyys
  Pääsyliputtomat kannattajat
  Luvattomat pääsyliput
  Muuta

  RIKOLLINEN TOIMINTA

  Väärennetyt pääsyliput
  Huumausaineiden myynti/käyttö
  Muuta | |

Osiot

Lisätietoa

YLEINEN JÄRJESTYS

Seurojen välillä perinteisesti kilpailuasetelma

Odotettavissa oleva väkivalta

Rasistinen käyttäytyminen

Vierasjoukkueen kannattajien läsnäolon todennäköisyys

Kentälle ryntääminen

Alkoholiin liittyvät ongelmat

Aseiden käyttö

Poliisin taktiikkojen tunteminen

Muuta

YLEINEN TURVALLISUUS

Terroristiuhka

Poliittiset jännitteet / banderollien käyttö

Valorakettien/ilotulitteiden käytön todennäköisyys

Pääsyliputtomat kannattajat

Luvattomat pääsyliput

Muuta

RIKOLLINEN TOIMINTA

Väärennetyt pääsyliput

Huumausaineiden myynti/käyttö

Muuta

---

III Valmistavat säädökset

JÄSENVALTIOIDEN ALOITTEET

| 24.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 165/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 165/22

---

Belgian kuningaskunnan, Bulgarian tasavallan, Viron tasavallan, Espanjan kuningaskunnan, Itävallan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan aloite Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi annettu ..., rikosoikeuden alan eurooppalaisesta tutkintamääräyksestä

2010/C 165/02

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 82 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottavat huomioon Belgian kuningaskunnan, Bulgarian tasavallan, Viron tasavallan, Espanjan kuningaskunnan, Itävallan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan aloitteen,

sen jälkeen, kun säädösehdotus on toimitettu kansallisille parlamenteille,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan unioni on asettanut tavoitteekseen pitää yllä ja kehittää vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unioni on asettanut tavoitteekseen pitää yllä ja kehittää vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta.

| (2) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 82 artiklan 1 kohdan mukaan oikeudellinen yhteistyö unionissa rikosoikeuden alalla perustuu tuomioistuinten tuomioiden ja oikeusviranomaisten päätösten vastavuoroisen tunnustamisen periaatteeseen, jota Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 pidetyn Eurooppa-neuvoston jälkeen yleisesti pidetään rikosoikeudellisen yhteistyön kulmakivenä unionissa. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 82 artiklan 1 kohdan mukaan oikeudellinen yhteistyö unionissa rikosoikeuden alalla perustuu tuomioistuinten tuomioiden ja oikeusviranomaisten päätösten vastavuoroisen tunnustamisen periaatteeseen, jota Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 pidetyn Eurooppa-neuvoston jälkeen yleisesti pidetään rikosoikeudellisen yhteistyön kulmakivenä unionissa.

| (3) | Omaisuuden tai todistusaineiston jäädyttämistä koskevien päätösten täytäntöönpanosta Euroopan unionissa 22 päivänä heinäkuuta 2003 tehty neuvoston puitepäätös 2003/577/YOS (1) käsitteli päätösten vastavuoroisen tunnustamisen välittömän täytäntöönpanon tarpeellisuutta todistusaineiston tuhoamisen, muuntamisen, liikuttamisen, siirtämisen tai luovuttamisen estämiseksi. Koska tämä väline koskee kuitenkin ainoastaan jäädyttämisvaihetta, jäädyttämispäätökseen on liitettävä erillinen pyyntö todistusaineiston siirtämisestä jäädyttämispäätöksen tehneeseen valtioon keskinäiseen rikosoikeusapuun sovellettavien sääntöjen mukaisesti. Tämän tuloksena on kaksivaiheinen menettely, mikä heikentää välineen tehokkuutta. Lisäksi tämä järjestelmä on olemassa perinteisten yhteistyövälineiden ohella, minkä vuoksi toimivaltaiset viranomaiset turvautuvat siihen käytännössä harvoin. |
| --- | --- |

(3)

Omaisuuden tai todistusaineiston jäädyttämistä koskevien päätösten täytäntöönpanosta Euroopan unionissa 22 päivänä heinäkuuta 2003 tehty neuvoston puitepäätös 2003/577/YOS (1) käsitteli päätösten vastavuoroisen tunnustamisen välittömän täytäntöönpanon tarpeellisuutta todistusaineiston tuhoamisen, muuntamisen, liikuttamisen, siirtämisen tai luovuttamisen estämiseksi. Koska tämä väline koskee kuitenkin ainoastaan jäädyttämisvaihetta, jäädyttämispäätökseen on liitettävä erillinen pyyntö todistusaineiston siirtämisestä jäädyttämispäätöksen tehneeseen valtioon keskinäiseen rikosoikeusapuun sovellettavien sääntöjen mukaisesti. Tämän tuloksena on kaksivaiheinen menettely, mikä heikentää välineen tehokkuutta. Lisäksi tämä järjestelmä on olemassa perinteisten yhteistyövälineiden ohella, minkä vuoksi toimivaltaiset viranomaiset turvautuvat siihen käytännössä harvoin.

| (4) | Neuvosto teki 18 päivänä joulukuuta 2008 puitepäätöksen 2008/978/YOS eurooppalaisesta todisteiden luovuttamismääräyksestä esineiden, asiakirjojen ja tietojen hankkimiseksi rikosasian käsittelyä varten (2), jotta vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta voitaisiin soveltaa siltä osin. Eurooppalaista todisteiden luovuttamismääräystä voidaan kuitenkin käyttää vain jo olemassa oleviin todisteisiin, ja näin ollen se koskee todisteisiin liittyvää rikosoikeudellista yhteistyötä vain rajoitetussa määrin. Koska sen soveltamisala on rajoitettu toimivaltaiset viranomaiset voivat vapaasti käyttää uutta järjestelmää tai keskinäisen oikeusavun menettelyjä, joita joka tapauksessa voidaan soveltaa eurooppalaisen todisteiden luovuttamismääräyksen soveltamisalaan kuulumattomiin todisteisiin. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto teki 18 päivänä joulukuuta 2008 puitepäätöksen 2008/978/YOS eurooppalaisesta todisteiden luovuttamismääräyksestä esineiden, asiakirjojen ja tietojen hankkimiseksi rikosasian käsittelyä varten (2), jotta vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta voitaisiin soveltaa siltä osin. Eurooppalaista todisteiden luovuttamismääräystä voidaan kuitenkin käyttää vain jo olemassa oleviin todisteisiin, ja näin ollen se koskee todisteisiin liittyvää rikosoikeudellista yhteistyötä vain rajoitetussa määrin. Koska sen soveltamisala on rajoitettu toimivaltaiset viranomaiset voivat vapaasti käyttää uutta järjestelmää tai keskinäisen oikeusavun menettelyjä, joita joka tapauksessa voidaan soveltaa eurooppalaisen todisteiden luovuttamismääräyksen soveltamisalaan kuulumattomiin todisteisiin.

| (5) | Puitepäätösten 2003/577/YOS ja 2008/978/YOS tekemisen jälkeen on käynyt selväksi, että olemassa oleva järjestelmä todisteiden keräämiseksi on liian pirstoutunut ja monimutkainen. Uusi lähestymistapa on sen vuoksi tarpeen. |
| --- | --- |

(5)

Puitepäätösten 2003/577/YOS ja 2008/978/YOS tekemisen jälkeen on käynyt selväksi, että olemassa oleva järjestelmä todisteiden keräämiseksi on liian pirstoutunut ja monimutkainen. Uusi lähestymistapa on sen vuoksi tarpeen.

| (6) | Eurooppa-neuvosto päätti 11 päivänä joulukuuta 2009 hyväksymässään Tukholman ohjelmassa, että olisi jatkettava toimia, joilla pyritään luomaan vastavuoroisen tunnustamisen periaatteeseen pohjautuva kattava järjestelmä todisteiden saamiseksi asioissa, joilla on rajatylittävä ulottuvuus. Eurooppa-neuvosto totesi, että alalla voimassa olevat välineet muodostavat hajanaisen järjestelmän ja että tarvitaan uusi lähestymistapa, joka perustuu vastavuoroisen tunnustamisen periaatteeseen mutta jossa otetaan huomioon myös perinteisen keskinäistä oikeusapua koskevan järjestelmän joustavuus. Eurooppa-neuvosto vaati sen vuoksi kattavaa järjestelmää, jolla korvattaisiin kaikki alalla voimassa olevat välineet, eurooppalaisesta todisteiden luovuttamismääräyksestä tehty puitepäätös mukaan luettuna, ja joka kattaisi mahdollisimman pitkälle kaikenlaiset todisteet ja sisältäisi määräajat täytäntöönpanolle sekä rajoittaisi mahdollisimman paljon kieltäytymisperusteita. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto päätti 11 päivänä joulukuuta 2009 hyväksymässään Tukholman ohjelmassa, että olisi jatkettava toimia, joilla pyritään luomaan vastavuoroisen tunnustamisen periaatteeseen pohjautuva kattava järjestelmä todisteiden saamiseksi asioissa, joilla on rajatylittävä ulottuvuus. Eurooppa-neuvosto totesi, että alalla voimassa olevat välineet muodostavat hajanaisen järjestelmän ja että tarvitaan uusi lähestymistapa, joka perustuu vastavuoroisen tunnustamisen periaatteeseen mutta jossa otetaan huomioon myös perinteisen keskinäistä oikeusapua koskevan järjestelmän joustavuus. Eurooppa-neuvosto vaati sen vuoksi kattavaa järjestelmää, jolla korvattaisiin kaikki alalla voimassa olevat välineet, eurooppalaisesta todisteiden luovuttamismääräyksestä tehty puitepäätös mukaan luettuna, ja joka kattaisi mahdollisimman pitkälle kaikenlaiset todisteet ja sisältäisi määräajat täytäntöönpanolle sekä rajoittaisi mahdollisimman paljon kieltäytymisperusteita.

| (7) | Tämä uusi lähestymistapa perustuu yhteen ainoaan välineeseen, eurooppalaiseen rikostutkintamääräykseen. Eurooppalainen rikostutkintamääräys on määrä antaa yhden tai useamman erityisen tutkintatoimen suorittamiseksi täytäntöönpanovaltiossa todisteiden keräämiseksi. Tähän sisältyy sellaisten todisteiden hankkiminen, jotka jo ovat täytäntöönpanoviranomaisen hallussa. |
| --- | --- |

(7)

Tämä uusi lähestymistapa perustuu yhteen ainoaan välineeseen, eurooppalaiseen rikostutkintamääräykseen. Eurooppalainen rikostutkintamääräys on määrä antaa yhden tai useamman erityisen tutkintatoimen suorittamiseksi täytäntöönpanovaltiossa todisteiden keräämiseksi. Tähän sisältyy sellaisten todisteiden hankkiminen, jotka jo ovat täytäntöönpanoviranomaisen hallussa.

| (8) | Eurooppalainen rikostutkintamääräys on soveltamisalaltaan horisontaalinen ja soveltuu sen vuoksi miltei kaikkiin tutkintatoimiin. Eräät toimenpiteet, kuten yhteisen tutkintaryhmän perustaminen ja todisteiden kerääminen sellaisessa ryhmässä samoin kuin eräät tietyt telekuuntelun muodot, kuten telekuuntelu ja välitön välittäminen sekä satelliittiviestinnän kuuntelu, edellyttävät kuitenkin erityisiä sääntöjä, joita on parempi käsitellä erikseen. Tämän tyyppisiin toimenpiteisiin olisi edelleen sovellettava voimassa olevia välineitä. |
| --- | --- |

(8)

Eurooppalainen rikostutkintamääräys on soveltamisalaltaan horisontaalinen ja soveltuu sen vuoksi miltei kaikkiin tutkintatoimiin. Eräät toimenpiteet, kuten yhteisen tutkintaryhmän perustaminen ja todisteiden kerääminen sellaisessa ryhmässä samoin kuin eräät tietyt telekuuntelun muodot, kuten telekuuntelu ja välitön välittäminen sekä satelliittiviestinnän kuuntelu, edellyttävät kuitenkin erityisiä sääntöjä, joita on parempi käsitellä erikseen. Tämän tyyppisiin toimenpiteisiin olisi edelleen sovellettava voimassa olevia välineitä.

| (9) | Tätä direktiiviä ei sovelleta rajojen kummallakin puolella tapahtuvaan tarkkailuun, jota tarkoitetaan Schengenin sopimuksen soveltamisesta 19 päivänä kesäkuuta 1990 tehdyn yleissopimuksen (3) 40 artiklassa. |
| --- | --- |

(9)

Tätä direktiiviä ei sovelleta rajojen kummallakin puolella tapahtuvaan tarkkailuun, jota tarkoitetaan Schengenin sopimuksen soveltamisesta 19 päivänä kesäkuuta 1990 tehdyn yleissopimuksen (3) 40 artiklassa.

| (10) | Eurooppalaisen tutkintamääräyksen olisi kohdistuttava suoritettavaan tutkintatoimeen. Määräyksen antanut viranomainen on paras arvioimaan kyseessä olevan tutkinnan yksityiskohtien tuntemuksensa perusteella, mitä toimenpidettä on käytettävä. Täytäntöönpanoviranomaisella olisi kuitenkin oltava mahdollisuus käyttää muunlaista toimenpidettä, joko koska pyydettyä toimenpidettä ei ole olemassa tai se ei ole sen kansallisen lain mukaan käytettävissä tai koska kyseisellä muunlaisella toimenpiteellä saavutetaan vähemmän pakottavin keinoin sama tulos kuin eurooppalaisessa tutkintamääräyksessä määrätyllä toimenpiteellä. |
| --- | --- |

(10)

Eurooppalaisen tutkintamääräyksen olisi kohdistuttava suoritettavaan tutkintatoimeen. Määräyksen antanut viranomainen on paras arvioimaan kyseessä olevan tutkinnan yksityiskohtien tuntemuksensa perusteella, mitä toimenpidettä on käytettävä. Täytäntöönpanoviranomaisella olisi kuitenkin oltava mahdollisuus käyttää muunlaista toimenpidettä, joko koska pyydettyä toimenpidettä ei ole olemassa tai se ei ole sen kansallisen lain mukaan käytettävissä tai koska kyseisellä muunlaisella toimenpiteellä saavutetaan vähemmän pakottavin keinoin sama tulos kuin eurooppalaisessa tutkintamääräyksessä määrätyllä toimenpiteellä.

| (11) | Eurooppalaisen tutkintamääräyksen täytäntöönpano olisi suoritettava mahdollisimman suuressa määrin määräyksen antaneen valtion erikseen osoittamia muodollisuuksia ja menettelyjä noudattaen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta täytäntöönpanovaltion keskeisiä oikeudellisia periaatteita. Määräyksen antanut viranomainen voi pyytää, että yksi tai useampi määräyksen antaneen valtion viranomainen osallistuisi eurooppalaisen tutkintamääräyksen täytäntöönpanoon täytäntöönpanovaltion toimivaltaisten viranomaisten tukena. Tämä mahdollisuus ei tarkoita, että määräyksen antaneen valtion viranomaisilla olisi lainvalvontavaltuuksia täytäntöönpanovaltion alueella. |
| --- | --- |

(11)

Eurooppalaisen tutkintamääräyksen täytäntöönpano olisi suoritettava mahdollisimman suuressa määrin määräyksen antaneen valtion erikseen osoittamia muodollisuuksia ja menettelyjä noudattaen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta täytäntöönpanovaltion keskeisiä oikeudellisia periaatteita. Määräyksen antanut viranomainen voi pyytää, että yksi tai useampi määräyksen antaneen valtion viranomainen osallistuisi eurooppalaisen tutkintamääräyksen täytäntöönpanoon täytäntöönpanovaltion toimivaltaisten viranomaisten tukena. Tämä mahdollisuus ei tarkoita, että määräyksen antaneen valtion viranomaisilla olisi lainvalvontavaltuuksia täytäntöönpanovaltion alueella.

| (12) | Rikosoikeuden alalla tehtävän oikeudellisen yhteistyön tehokkuuden varmistamiseksi olisi rajoitettava mahdollisuutta kieltäytyä tunnustamasta tai panemasta täytäntöön eurooppalaista tutkintamääräystä samoin kuin rajoitettava sen täytäntöönpanon lykkäämisperusteita. |
| --- | --- |

(12)

Rikosoikeuden alalla tehtävän oikeudellisen yhteistyön tehokkuuden varmistamiseksi olisi rajoitettava mahdollisuutta kieltäytyä tunnustamasta tai panemasta täytäntöön eurooppalaista tutkintamääräystä samoin kuin rajoitettava sen täytäntöönpanon lykkäämisperusteita.

| (13) | Ajalliset rajoitukset ovat tarpeen jäsenvaltioiden välisen nopean, tehokkaan ja johdonmukaisen rikosoikeudellisen yhteistyön varmistamiseksi. Tunnustamista tai täytäntöönpanoa koskeva päätös samoin kuin tutkintatoimen varsinainen suorittaminen olisi toteutettava samalla ripeydellä ja ensisijaisuudella kuin vastaavassa kansallisessa tapauksessa. Olisi säädettävä määräajat päätöksenteon tai täytäntöönpanon varmistamiseksi kohtuullisessa ajassa tai menettelyä koskevien rajoitusten käsittelemiseksi määräyksen antaneessa valtiossa. |
| --- | --- |

(13)

Ajalliset rajoitukset ovat tarpeen jäsenvaltioiden välisen nopean, tehokkaan ja johdonmukaisen rikosoikeudellisen yhteistyön varmistamiseksi. Tunnustamista tai täytäntöönpanoa koskeva päätös samoin kuin tutkintatoimen varsinainen suorittaminen olisi toteutettava samalla ripeydellä ja ensisijaisuudella kuin vastaavassa kansallisessa tapauksessa. Olisi säädettävä määräajat päätöksenteon tai täytäntöönpanon varmistamiseksi kohtuullisessa ajassa tai menettelyä koskevien rajoitusten käsittelemiseksi määräyksen antaneessa valtiossa.

| (14) | Eurooppalainen tutkintamääräys tarjoaa todisteiden hankkimiseen yhden ainoan järjestelmän. Tietynlaiset tutkintatoimet edellyttävät kuitenkin muitakin sääntöjä, ja ne olisi sisällytettävä eurooppalaiseen tutkintamääräykseen, kuten vapautensa menettäneen henkilön väliaikainen siirtäminen, kuuleminen video- tai puhelinkokouksen avulla, pankkitileihin tai pankkitapahtumiin liittyvien tietojen hankkiminen sekä valvottu läpilasku. Todisteiden keräämistä reaaliajassa, jatkuvasti ja tiettynä ajanjaksona, edellyttävät tutkintatoimet sisältyvät eurooppalaiseen tutkintamääräykseen, mutta täytäntöönpanoviranomaiselle olisi sallittava joustavuutta näiden toimenpiteiden osalta jäsenvaltioiden kansallisissa lainsäädännöissä vallitsevien erojen vuoksi. |
| --- | --- |

(14)

Eurooppalainen tutkintamääräys tarjoaa todisteiden hankkimiseen yhden ainoan järjestelmän. Tietynlaiset tutkintatoimet edellyttävät kuitenkin muitakin sääntöjä, ja ne olisi sisällytettävä eurooppalaiseen tutkintamääräykseen, kuten vapautensa menettäneen henkilön väliaikainen siirtäminen, kuuleminen video- tai puhelinkokouksen avulla, pankkitileihin tai pankkitapahtumiin liittyvien tietojen hankkiminen sekä valvottu läpilasku. Todisteiden keräämistä reaaliajassa, jatkuvasti ja tiettynä ajanjaksona, edellyttävät tutkintatoimet sisältyvät eurooppalaiseen tutkintamääräykseen, mutta täytäntöönpanoviranomaiselle olisi sallittava joustavuutta näiden toimenpiteiden osalta jäsenvaltioiden kansallisissa lainsäädännöissä vallitsevien erojen vuoksi.

| (15) | Tämä direktiivi korvaa puitepäätökset 2003/577/YOS ja 2008/978/YOS sekä rikosasioissa annettavaa keskinäistä oikeusapua koskevat eri välineet siltä osin kuin ne käsittelevät todisteiden hankkimista rikosoikeudellista menettelyä varten. |
| --- | --- |

(15)

Tämä direktiivi korvaa puitepäätökset 2003/577/YOS ja 2008/978/YOS sekä rikosasioissa annettavaa keskinäistä oikeusapua koskevat eri välineet siltä osin kuin ne käsittelevät todisteiden hankkimista rikosoikeudellista menettelyä varten.

| (16) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitetta, joka on todisteiden hankkimista koskevien päätösten vastavuoroinen tunnustaminen, vaan se voidaan toimenpiteen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitetta, joka on todisteiden hankkimista koskevien päätösten vastavuoroinen tunnustaminen, vaan se voidaan toimenpiteen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| (17) | Tässä direktiivissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa, erityisesti sen VI osastossa tunnustettuja periaatteita. Tässä direktiivissä ei ole mitään sellaista, jonka voidaan katsoa estävän kieltäytymästä eurooppalaisen tutkintamääräyksen täytäntöönpanosta, jos on syytä uskoa objektiivisten seikkojen perusteella, että tutkintamääräys on tehty jonkun henkilön asettamiseksi syytteeseen tai rankaisemiseksi hänen sukupuolensa, rotunsa tai etnisen alkuperänsä, uskontonsa, sukupuolisen suuntautumisensa, kansallisuutensa, kielensä tai poliittisten mielipiteidensä vuoksi tai että jokin kyseisistä syistä voi vahingoittaa hänen asemaansa. |
| --- | --- |

(17)

Tässä direktiivissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa, erityisesti sen VI osastossa tunnustettuja periaatteita. Tässä direktiivissä ei ole mitään sellaista, jonka voidaan katsoa estävän kieltäytymästä eurooppalaisen tutkintamääräyksen täytäntöönpanosta, jos on syytä uskoa objektiivisten seikkojen perusteella, että tutkintamääräys on tehty jonkun henkilön asettamiseksi syytteeseen tai rankaisemiseksi hänen sukupuolensa, rotunsa tai etnisen alkuperänsä, uskontonsa, sukupuolisen suuntautumisensa, kansallisuutensa, kielensä tai poliittisten mielipiteidensä vuoksi tai että jokin kyseisistä syistä voi vahingoittaa hänen asemaansa.

| (18) | [Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyn pöytäkirjan N:o 213 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti ovat ilmoittaneet haluavansa osallistua tämän direktiivin hyväksymiseen.] |
| --- | --- |

(18)

[Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyn pöytäkirjan N:o 213 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti ovat ilmoittaneet haluavansa osallistua tämän direktiivin hyväksymiseen.]

| (19) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan N:o 221 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän direktiivin hyväksymiseen, se ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan, |
| --- | --- |

(19)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan N:o 221 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän direktiivin hyväksymiseen, se ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

I   LUKU

EUROOPPALAINEN TUTKINTAMÄÄRÄYS

1 artikla

Eurooppalaisen tutkintamääräyksen määritelmä ja velvollisuus panna se täytäntöön

1.   Eurooppalainen tutkintamääräys on jäsenvaltion, jäljempänä ’määräyksen antanut valtio’, toimivaltaisen viranomaisen antama oikeudellinen päätös, jonka tarkoituksena on yhden tai useamman erityisen tutkintatoimen suorittaminen toisessa jäsenvaltiossa, jäljempänä ’täytäntöönpanovaltio’, todisteiden keräämiseksi 4 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen puitteissa.

2.   Jäsenvaltioiden on pantava eurooppalainen tutkintamääräys täytäntöön vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen perusteella ja tämän direktiivin säännösten mukaisesti.

3.   Tämä direktiivi ei vaikuta velvoitteeseen kunnioittaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklaan sisältyviä perusoikeuksia ja oikeusperiaatteita eikä niitä koskeviin oikeusviranomaisten velvoitteisiin. Tämä direktiivi ei myöskään edellytä jäsenvaltioiden toteuttavan mitään toimenpiteitä, jotka ovat niiden yhdistymisvapautta, lehdistönvapautta ja ilmaisuvapautta muissa tiedotusvälineissä koskevan valtiosääntönsä vastaisia.

2 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä tarkoitetaan:

| a) | ’määräyksen antaneella viranomaisella’:






  i) | kyseessä olevassa asiassa toimivaltaista tuomaria, tuomioistuinta, tutkintatuomaria tai yleistä syyttäjää; tai |
| --- | --- | --- |

a)

’määräyksen antaneella viranomaisella’:

i)

kyseessä olevassa asiassa toimivaltaista tuomaria, tuomioistuinta, tutkintatuomaria tai yleistä syyttäjää; tai

| ii) | jotakin muuta määräyksen antaneen valtion määrittelemää oikeusviranomaista, joka kyseisessä tapauksessa toimii tutkintaviranomaisena rikosoikeudellisessa menettelyssä ja jolla on kansallisen lainsäädännön mukaisesti toimivalta antaa todisteiden keräämistä koskeva määräys; |
| --- | --- |

ii)

jotakin muuta määräyksen antaneen valtion määrittelemää oikeusviranomaista, joka kyseisessä tapauksessa toimii tutkintaviranomaisena rikosoikeudellisessa menettelyssä ja jolla on kansallisen lainsäädännön mukaisesti toimivalta antaa todisteiden keräämistä koskeva määräys;

| b) | ’täytäntöönpanoviranomaisella’ viranomaista, jolla on toimivalta tunnustaa tai panna täytäntöön eurooppalainen tutkintamääräys tämän direktiivin mukaisesti. Täytäntöönpanoviranomaisen on oltava viranomainen, jolla on toimivalta suorittaa eurooppalaisessa tutkintamääräyksessä mainittu tutkintatoimi vastaavanlaisessa kansallisessa tapauksessa. |
| --- | --- |

b)

’täytäntöönpanoviranomaisella’ viranomaista, jolla on toimivalta tunnustaa tai panna täytäntöön eurooppalainen tutkintamääräys tämän direktiivin mukaisesti. Täytäntöönpanoviranomaisen on oltava viranomainen, jolla on toimivalta suorittaa eurooppalaisessa tutkintamääräyksessä mainittu tutkintatoimi vastaavanlaisessa kansallisessa tapauksessa.

3 artikla

Eurooppalaisen tutkintamääräyksen soveltamisala

1.   Eurooppalaista tutkintamääräystä sovelletaan kaikkiin tutkintatoimiin, lukuun ottamatta 2 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä.

2.   Eurooppalaista tutkintamääräystä ei sovelleta seuraaviin toimenpiteisiin:

| a) | yhteisen tutkintaryhmän perustaminen ja todisteiden kerääminen yhteisessä tutkintaryhmässä, joita tarkoitetaan keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä tehdyn yleissopimuksen (4), jäljempänä ’yleissopimus’ 13 artiklassa ja yhteisistä tutkintaryhmistä 13 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyssä neuvoston puitepäätöksessä 2002/465/YOS (5); |
| --- | --- |

a)

yhteisen tutkintaryhmän perustaminen ja todisteiden kerääminen yhteisessä tutkintaryhmässä, joita tarkoitetaan keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä tehdyn yleissopimuksen (4), jäljempänä ’yleissopimus’ 13 artiklassa ja yhteisistä tutkintaryhmistä 13 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyssä neuvoston puitepäätöksessä 2002/465/YOS (5);

| b) | televiestin kuuntelu ja välitön välittäminen, jota tarkoitetaan yleissopimuksen 18 artiklan 1 kohdan a alakohdassa; ja |
| --- | --- |

b)

televiestin kuuntelu ja välitön välittäminen, jota tarkoitetaan yleissopimuksen 18 artiklan 1 kohdan a alakohdassa; ja

| c) | televiestin kuuntelu, jota tarkoitetaan yleissopimuksen 18 artiklan 1 kohdan b alakohdassa siltä osin kuin se liittyy mainitun yleissopimuksen 18 artiklan 2 kohdan a ja c alakohdassa ja 20 artiklassa tarkoitettuihin tilanteisiin. |
| --- | --- |

c)

televiestin kuuntelu, jota tarkoitetaan yleissopimuksen 18 artiklan 1 kohdan b alakohdassa siltä osin kuin se liittyy mainitun yleissopimuksen 18 artiklan 2 kohdan a ja c alakohdassa ja 20 artiklassa tarkoitettuihin tilanteisiin.

4 artikla

Menettelyt, joita varten eurooppalainen tutkintamääräys voidaan antaa

Eurooppalainen tutkintamääräys voidaan antaa:

| a) | sellaisen rikosoikeudellisen menettelyn osalta, jonka oikeusviranomainen on pannut tai joka oikeusviranomaisessa saatetaan panna vireille määräyksen antaneen valtion kansallisen lainsäädännön mukaisen rikoksen johdosta; |
| --- | --- |

a)

sellaisen rikosoikeudellisen menettelyn osalta, jonka oikeusviranomainen on pannut tai joka oikeusviranomaisessa saatetaan panna vireille määräyksen antaneen valtion kansallisen lainsäädännön mukaisen rikoksen johdosta;

| b) | sellaisessa menettelyssä, jonka hallintoviranomainen on pannut vireille määräyksen antaneen valtion kansallisen lainsäädännön mukaan lainvastaisena tekona rangaistavan teon johdosta ja jonka osalta asiassa annettava päätös saattaa johtaa käsittelyyn erityisesti rikosasioissa toimivaltaisessa tuomioistuimessa; |
| --- | --- |

b)

sellaisessa menettelyssä, jonka hallintoviranomainen on pannut vireille määräyksen antaneen valtion kansallisen lainsäädännön mukaan lainvastaisena tekona rangaistavan teon johdosta ja jonka osalta asiassa annettava päätös saattaa johtaa käsittelyyn erityisesti rikosasioissa toimivaltaisessa tuomioistuimessa;

| c) | sellaisessa menettelyssä, jonka oikeusviranomainen on pannut vireille määräyksen antaneen valtion kansallisen lainsäädännön mukaan lainvastaisena tekona rangaistavan teon johdosta ja jonka osalta asiassa annettava päätös saattaa johtaa käsittelyyn erityisesti rikosasioissa toimivaltaisessa tuomioistuimessa; ja |
| --- | --- |

c)

sellaisessa menettelyssä, jonka oikeusviranomainen on pannut vireille määräyksen antaneen valtion kansallisen lainsäädännön mukaan lainvastaisena tekona rangaistavan teon johdosta ja jonka osalta asiassa annettava päätös saattaa johtaa käsittelyyn erityisesti rikosasioissa toimivaltaisessa tuomioistuimessa; ja

| d) | a, b ja c alakohdassa tarkoitetuissa, sellaisia rikoksia tai rikkomuksia koskevissa menettelyissä, joista oikeushenkilö voidaan asettaa vastuuseen tai sille voidaan määrätä rangaistus määräyksen antaneessa valtiossa. |
| --- | --- |

d)

a, b ja c alakohdassa tarkoitetuissa, sellaisia rikoksia tai rikkomuksia koskevissa menettelyissä, joista oikeushenkilö voidaan asettaa vastuuseen tai sille voidaan määrätä rangaistus määräyksen antaneessa valtiossa.

5 artikla

Eurooppalaisen tutkintamääräyksen sisältö ja muoto

1.   Määräyksen antaneen viranomaisen on täytettävä ja allekirjoitettava liitteessä A olevassa lomakkeessa esitetty eurooppalainen tutkintamääräys ja varmennettava sen sisältö oikeaksi.

2.   Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava, mitä unionin toimielinten virallista kieltä tai virallisia kieliä voidaan asianomaisen jäsenvaltion virallisen kielen tai virallisten kielten lisäksi käyttää eurooppalaisen tutkintamääräyksen täyttämisessä tai kääntämisessä silloin, kun kyseinen valtio on täytäntöönpanovaltio.

II   LUKU

MÄÄRÄYKSEN ANTANUTTA VALTIOTA KOSKEVAT MENETTELYT JA TAKEET

6 artikla

Eurooppalaisen tutkintamääräyksen toimittaminen

1.   Eurooppalainen tutkintamääräys toimitetaan määräyksen antaneelta viranomaiselta täytäntöönpanoviranomaiselle sellaisella tavalla, että asiasta on saatavissa kirjallinen todiste niin että täytäntöönpanovaltio voi todeta määräyksen aitouden. Kaikki virallinen yhteydenpito tapahtuu jatkossa suoraan määräyksen antaneen viranomaisen ja täytäntöönpanoviranomaisen välillä.

2.   Kukin jäsenvaltio voi nimetä keskusviranomaisen tai, jos sen oikeusjärjestelmä sitä edellyttää, useamman kuin yhden keskusviranomaisen avustamaan toimivaltaisia oikeusviranomaisia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklan b alakohdan soveltamista. Jäsenvaltio voi antaa keskusviranomaisensa tai keskusviranomaistensa tehtäväksi eurooppalaisen tutkintamääräyksen hallinnollisen lähettämisen ja vastaanottamisen sekä kaiken muun siihen liittyvän virallisen kirjeenvaihdon, jos tämä on jäsenvaltion oikeusjärjestelmän rakenteen vuoksi tarpeen.

3.   Jos määräyksen antanut viranomainen haluaa, määräys voidaan toimittaa Euroopan oikeudellisen verkoston suojatun televiestintäjärjestelmän välityksellä.

4.   Jos täytäntöönpanoviranomainen ei ole tiedossa, määräyksen antanut viranomainen tekee tarvittavat tiedustelut, muun muassa Euroopan oikeudellisen verkoston yhteyspisteiden avulla, hankkiakseen tiedot täytäntöönpanovaltiosta.

5.   Jos sillä täytäntöönpanovaltion viranomaisella, joka vastaanottaa eurooppalaisen tutkintamääräyksen, ei ole toimivaltaa tunnustaa määräystä ja toteuttaa tarvittavia toimenpiteitä sen täytäntöönpanemiseksi, se toimittaa viran puolesta eurooppalaisen tutkintamääräyksen täytäntöönpanoviranomaiselle ja ilmoittaa tästä määräyksen antaneelle viranomaiselle.

6.   Kaikki eurooppalaisen tutkintamääräyksen täytäntöönpanon edellyttämien asiakirjojen toimittamiseen tai aitouteen liittyvät ongelmat ratkaistaan määräyksen antaneen viranomaisen ja täytäntöönpanoviranomaisen välisillä suorilla yhteydenotoilla tai tarvittaessa jäsenvaltioiden keskusviranomaisten osallistumisella.

7 artikla

Aiempaan eurooppalaiseen tutkintamääräykseen liittyvä eurooppalainen tutkintamääräys

1.   Jos määräyksen antanut viranomainen antaa aiempaa eurooppalaista tutkintamääräystä täydentävän eurooppalaisen tutkintamääräyksen, sen on mainittava siitä eurooppalaisessa tutkintamääräyksessä liitteessä A olevan lomakkeen mukaisesti.

2.   Kun määräyksen antanut viranomainen osallistuu 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti eurooppalaisen tutkintamääräyksen täytäntöönpanoon täytäntöönpanovaltiossa, se voi, ollessaan kyseisessä valtiossa, esittää aiemmin annettua tutkintamääräystä täydentävän eurooppalaisen tutkintamääräyksen suoraan täytäntöönpanoviranomaiselle, sanotun vaikuttamatta 28 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti annettuihin ilmoituksiin.

III   LUKU

TÄYTÄNTÖÖNPANOVALTIOTA KOSKEVAT MENETTELYT JA TAKEET

8 artikla

Tunnustaminen ja täytäntöönpano

1.   Täytäntöönpanoviranomaisen on tunnustettava 6 artiklan mukaisesti toimitettu eurooppalainen tutkintamääräys edellyttämättä muita muodollisuuksia ja toteutettava viipymättä tarvittavat toimenpiteet sen täytäntöönpanemiseksi samalla tavalla ja samoja sääntöjä noudattaen kuin jos täytäntöönpanovaltion viranomainen olisi määrännyt kyseisen tutkintatoimen, ellei se päätä vedota johonkin 10 artiklassa säädettyyn tunnustamisesta tai täytäntöönpanosta kieltäytymisen perusteeseen tai johonkin 14 artiklassa säädettyyn täytäntöönpanon lykkäämisen perusteeseen.

2.   Täytäntöönpanoviranomaisen on noudatettava määräyksen antaneen viranomaisen erikseen osoittamia muodollisuuksia ja menettelyjä, jollei tästä direktiivistä muuta johdu ja edellyttäen, että sellaiset muodollisuudet ja menettelyt eivät ole täytäntöönpanovaltion oikeudellisten perusperiaatteiden vastaisia.

3.   Määräyksen antanut viranomainen voi pyytää, että yksi tai useampi määräyksen antaneen valtion viranomainen osallistuisi eurooppalaisen tutkintamääräyksen täytäntöönpanoon täytäntöönpanovaltion toimivaltaisten viranomaisten tukena. Täytäntöönpanoviranomaisen on suostuttava tähän pyyntöön edellyttäen, että sellainen osallistuminen ei ole täytäntöönpanovaltion oikeudellisten perusperiaatteiden vastaista.

4.   Määräyksen antanut viranomainen ja täytäntöönpanoviranomainen voivat kuulla toisiaan asianmukaisin keinoin helpottaakseen tämän artiklan tehokasta soveltamista.

9 artikla

Muuhun tutkintatoimeen turvautuminen

1.   Täytäntöönpanoviranomainen voi päättää turvautua muuhun kuin eurooppalaisessa tutkintamääräyksessä määrättyyn tutkintatoimeen, kun

| a) | eurooppalaisessa tutkintamääräyksessä ilmoitettua tutkintatointa ei ole täytäntöönpanovaltion lainsäädännössä; |
| --- | --- |

a)

eurooppalaisessa tutkintamääräyksessä ilmoitettua tutkintatointa ei ole täytäntöönpanovaltion lainsäädännössä;

| b) | eurooppalaisessa tutkintamääräyksessä ilmoitettu tutkintatoimi on olemassa täytäntöönpanovaltion lainsäädännössä, mutta sen käyttö on rajoitettu rikosten luetteloon tai luokkaan, joka ei sisällä eurooppalaisessa pidätysmääräyksessä tarkoitettua rikosta; tai |
| --- | --- |

b)

eurooppalaisessa tutkintamääräyksessä ilmoitettu tutkintatoimi on olemassa täytäntöönpanovaltion lainsäädännössä, mutta sen käyttö on rajoitettu rikosten luetteloon tai luokkaan, joka ei sisällä eurooppalaisessa pidätysmääräyksessä tarkoitettua rikosta; tai

| c) | täytäntöönpanoviranomaisen valitsema tutkintatoimi johtaa vähemmän pakottavin keinoin samaan tulokseen kuin eurooppalaisessa tutkintamääräyksessä määrätty toimenpide. |
| --- | --- |

c)

täytäntöönpanoviranomaisen valitsema tutkintatoimi johtaa vähemmän pakottavin keinoin samaan tulokseen kuin eurooppalaisessa tutkintamääräyksessä määrätty toimenpide.

2.   Kun täytäntöönpanoviranomainen päättää käyttää 1 kohdassa tarkoitettua mahdollisuutta, sen on ensin ilmoitettava asiasta määräyksen antaneelle viranomaiselle, joka voi päättää peruuttaa eurooppalaisen tutkintamääräyksen.

10 artikla

Tunnustamisesta tai täytäntöönpanosta kieltäytymisen perusteet

1.   Täytäntöönpanovaltiossa voidaan kieltäytyä eurooppalaisen tutkintamääräyksen tunnustamisesta tai täytäntöönpanosta:

| a) | jos täytäntöönpanovaltion lainsäädännössä säädetään koskemattomuudesta tai erioikeudesta, jonka vuoksi eurooppalaista tutkintamääräystä ei voida panna täytäntöön; |
| --- | --- |

a)

jos täytäntöönpanovaltion lainsäädännössä säädetään koskemattomuudesta tai erioikeudesta, jonka vuoksi eurooppalaista tutkintamääräystä ei voida panna täytäntöön;

| b) | jos määräyksen täytäntöönpano jossakin erityistapauksessa vahingoittaisi olennaisia kansallisia turvallisuusetuja, vaarantaisi tietolähteen tai edellyttäisi erityisiin tiedustelutoimiin liittyvien, turvallisuusluokiteltujen tietojen käyttöä; |
| --- | --- |

b)

jos määräyksen täytäntöönpano jossakin erityistapauksessa vahingoittaisi olennaisia kansallisia turvallisuusetuja, vaarantaisi tietolähteen tai edellyttäisi erityisiin tiedustelutoimiin liittyvien, turvallisuusluokiteltujen tietojen käyttöä;

| c) | jos 9 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa ei ole käytettävissä muuta tutkintatointa, jolla voidaan saavuttaa samanlainen tulos; tai |
| --- | --- |

c)

jos 9 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa ei ole käytettävissä muuta tutkintatointa, jolla voidaan saavuttaa samanlainen tulos; tai

| d) | jos eurooppalainen tutkintamääräys on annettu 4 artiklan b ja c alakohdassa tarkoitetussa menettelyssä eikä toimenpidettä sallittaisi vastaavanlaisessa kansallisessa tapauksessa. |
| --- | --- |

d)

jos eurooppalainen tutkintamääräys on annettu 4 artiklan b ja c alakohdassa tarkoitetussa menettelyssä eikä toimenpidettä sallittaisi vastaavanlaisessa kansallisessa tapauksessa.

2.   Täytäntöönpanoviranomaisen on 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa, ennen kuin se päättää olla tunnustamatta tai panematta täytäntöön eurooppalaista tutkintamääräystä joko kokonaisuudessaan tai osittain, kuultava määräyksen antanutta viranomaista jollakin tarkoitukseen soveltuvalla tavalla ja tarvittaessa pyydettävä sitä toimittamaan tarvittavat tiedot viipymättä.

11 artikla

Tunnustamisessa tai täytäntöönpanossa noudatettavat määräajat

1.   Tunnustamista tai täytäntöönpanoa koskeva päätös on tehtävä ja tutkintatoimi on suoritettava samalla ripeydellä ja ensisijaisuudella kuin vastaavanlaisessa kansallisessa tapauksessa ja joka tapauksessa tässä artiklassa säädetyissä määräajoissa.

2.   Kun määräyksen antanut viranomainen on eurooppalaisessa tutkintamääräyksessä ilmoittanut, että menettelyyn liittyvien määräaikojen, rikoksen vakavuuden tai muiden erityisen pakottavien olosuhteiden johdosta tarvitaan tässä artiklassa säädettyä lyhyempiä määräaikoja, tai jos määräyksen antanut viranomainen on eurooppalaisessa tutkintamääräyksessä ilmoittanut, että tutkintatoimi on suoritettava tiettynä päivänä, täytäntöönpanoviranomaisen on otettava tämä vaatimus mahdollisimman pitkälti huomioon.

3.   Määräyksen tunnustamista tai täytäntöönpanoa koskeva päätös on tehtävä mahdollisimman pian ja viimeistään 30 päivän kuluttua siitä, kun toimivaltainen täytäntöönpanoviranomainen on vastaanottanut eurooppalaisen tutkintamääräyksen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 kohdan soveltamista.

4.   Jollei 14 artiklan mukaisia lykkäämisen perusteita ole tai jos eurooppalaisessa tutkintamääräyksessä tarkoitetussa tutkintatoimessa mainittuja todisteita on jo täytäntöönpanovaltion hallussa, täytäntöönpanoviranomaisen on suoritettava tutkintatoimi viipymättä ja viimeistään 90 päivän kuluttua 3 kohdassa tarkoitetun päätöksen tekemisestä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 kohdan soveltamista.

5.   Jos toimivaltainen täytäntöönpanoviranomainen ei pysty jossakin erityistapauksessa noudattamaan 3 kohdassa asetettua määräaikaa, sen on ilmoitettava siitä viipymättä määräyksen antaneen valtion toimivaltaiselle viranomaiselle jollakin tarkoitukseen soveltuvalla tavalla esittäen viivästyksen syyt ja arvion päätöksen tekemiseen tarvittavasta ajasta. Tällöin 3 kohdassa asetettua määräaikaa voidaan pidentää enintään 30 päivällä.

6.   Jos toimivaltainen täytäntöönpanoviranomainen ei pysty jossakin erityistapauksessa noudattamaan 4 kohdassa asetettua määräaikaa, sen on ilmoitettava siitä viipymättä määräyksen antaneen valtion toimivaltaiselle viranomaiselle jollakin tarkoitukseen soveltuvalla tavalla esittäen viivästyksen syyt ja kuultava määräyksen antanutta viranomaista toimenpiteen suorittamisen asianmukaisesta ajoituksesta.

12 artikla

Todisteiden siirtäminen

1.   Täytäntöönpanoviranomaisen on siirrettävä ilman aiheetonta viivytystä eurooppalaisen tutkintamääräyksen täytäntöönpanon tuloksena saadut todisteet määräyksen antaneelle valtiolle. Mikäli eurooppalaisessa tutkintamääräyksessä niin vaaditaan ja jos se täytäntöönpanovaltion kansallisen lainsäädännön nojalla on mahdollista, todisteet on välittömästi siirrettävä eurooppalaisen tutkintamääräyksen täytäntöönpanoon 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti osallistuville määräyksen antaneen valtion toimivaltaisille viranomaisille.

2.   Siirtäessään hankitut todisteet täytäntöönpanoviranomaisen on ilmoitettava, vaatiiko se, että ne on palautettava täytäntöönpanovaltioon heti, kun määräyksen antaneessa valtiossa ei enää tarvita niitä.

13 artikla

Oikeussuojakeinot

Asianosaisten käytettävissä on oltava oikeussuojakeinot kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Eurooppalaisen tutkintamääräyksen antamisen aineelliset perusteet voidaan riitauttaa vain panemalla asia vireille määräyksen antaneen valtion tuomioistuimessa.

14 artikla

Tunnustamisen tai täytäntöönpanon lykkäämisen perusteet

1.   Eurooppalaisen tutkintamääräyksen tunnustamista tai täytäntöönpanoa voidaan lykätä täytäntöönpanovaltiossa, jos:

| a) | määräyksen täytäntöönpano saattaisi haitata vireillä olevaa rikostutkintaa tai oikeudenkäyntiä, täytäntöönpanovaltion kohtuulliseksi katsomaan ajankohtaan saakka; tai |
| --- | --- |

a)

määräyksen täytäntöönpano saattaisi haitata vireillä olevaa rikostutkintaa tai oikeudenkäyntiä, täytäntöönpanovaltion kohtuulliseksi katsomaan ajankohtaan saakka; tai

| b) | asianomaiset esineet, asiakirjat tai tiedot ovat jo käytössä muissa menettelyissä, kunnes niitä ei enää tarvita tähän tarkoitukseen. |
| --- | --- |

b)

asianomaiset esineet, asiakirjat tai tiedot ovat jo käytössä muissa menettelyissä, kunnes niitä ei enää tarvita tähän tarkoitukseen.

2.   Kun perustetta lykkäämiselle ei enää ole, täytäntöönpanoviranomaisen on toteutettava viipymättä tarvittavat toimenpiteet eurooppalaisen tutkintamääräyksen täytäntöönpanemiseksi ja ilmoitettava siitä määräyksen antaneen valtion viranomaiselle sellaisella tavalla, että asiasta on saatavissa kirjallinen todiste.

15 artikla

Ilmoittamisvelvollisuus

1.   Täytäntöönpanovaltion toimivaltaisen viranomaisen, joka vastaanottaa eurooppalaisen tutkintamääräyksen, on viipymättä ja joka tapauksessa viikon kuluessa eurooppalaisen tutkintamääräyksen vastaanottamisesta ilmoitettava vastaanottamisesta täyttämällä ja lähettämällä liitteessä B oleva lomake. Jos keskusviranomainen on nimetty 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti, tämä velvoite koskee sekä keskusviranomaista että täytäntöönpanoviranomaista, joka vastaanottaa eurooppalaisen tutkintamääräyksen keskusviranomaisen kautta. Edellä 6 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa velvoite koskee sekä toimivaltaista viranomaista, joka alun perin vastaanotti eurooppalaisen tutkintamääräyksen, että täytäntöönpanoviranomaista, jolle eurooppalainen tutkintamääräys lopulta toimitetaan.

2.   Tämän rajoittamatta 9 artiklan 2 kohdan soveltamista täytäntöönpanoviranomaisen on ilmoitettava määräyksen antaneelle viranomaiselle:

| a) | välittömästi millä tahansa tavalla,






  i) | mikäli täytäntöönpanoviranomaisen on mahdotonta tehdä tunnustamista tai täytäntöönpanoa koskevaa päätöstä siitä syystä, että liitteessä esitetty lomake on epätäydellinen tai ilmeisen virheellinen; |
| --- | --- | --- |

a)

välittömästi millä tahansa tavalla,

i)

mikäli täytäntöönpanoviranomaisen on mahdotonta tehdä tunnustamista tai täytäntöönpanoa koskevaa päätöstä siitä syystä, että liitteessä esitetty lomake on epätäydellinen tai ilmeisen virheellinen;

| ii) | jos täytäntöönpanosta vastaava viranomainen eurooppalaisen tutkintamääräyksen täytäntöönpanon yhteydessä katsoo lisäselvityksiä tekemättä, että sellaisten tutkintatoimenpiteen toteuttaminen, joita ei alun perin suunniteltu tai joita ei määräyksen antamisajankohtana voitu tarkemmin määritellä, voi olla tarpeen, jotta määräyksen antanut viranomainen voi toteuttaa lisätoimia kyseissä tapauksessa; |
| --- | --- |

ii)

jos täytäntöönpanosta vastaava viranomainen eurooppalaisen tutkintamääräyksen täytäntöönpanon yhteydessä katsoo lisäselvityksiä tekemättä, että sellaisten tutkintatoimenpiteen toteuttaminen, joita ei alun perin suunniteltu tai joita ei määräyksen antamisajankohtana voitu tarkemmin määritellä, voi olla tarpeen, jotta määräyksen antanut viranomainen voi toteuttaa lisätoimia kyseissä tapauksessa;

| iii) | jos täytäntöönpanoviranomainen toteaa, ettei se kyseisessä tapauksessa voi noudattaa määräyksen antaneen viranomaisen 8 artiklan mukaisesti erikseen osoittamia muodollisuuksia ja menettelyjä. |
| --- | --- |

iii)

jos täytäntöönpanoviranomainen toteaa, ettei se kyseisessä tapauksessa voi noudattaa määräyksen antaneen viranomaisen 8 artiklan mukaisesti erikseen osoittamia muodollisuuksia ja menettelyjä.

Määräyksen antaneen viranomaisen pyynnöstä ilmoitus on vahvistettava viipymättä sellaisella tavalla, että asiasta on saatavissa kirjallinen todiste;

| b) | viipymättä sellaisella tavalla, että asiasta on saatavissa kirjallinen todiste:






  i) | 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti tehdystä päätöksestä; |
| --- | --- | --- |

b)

viipymättä sellaisella tavalla, että asiasta on saatavissa kirjallinen todiste:

i)

10 artiklan 1 kohdan mukaisesti tehdystä päätöksestä;

| ii) | eurooppalaisen tutkintamääräyksen täytäntöönpanon tai tunnustamisen lykkäämisestä, lykkäämisen syistä, ja jos mahdollista lykkäyksen oletetusta kestosta. |
| --- | --- |

ii)

eurooppalaisen tutkintamääräyksen täytäntöönpanon tai tunnustamisen lykkäämisestä, lykkäämisen syistä, ja jos mahdollista lykkäyksen oletetusta kestosta.

16 artikla

Virkamiesten rikosoikeudellinen vastuu

Määräyksen antaneen valtion virkamiesten ollessa tämän direktiivin soveltamisen puitteissa täytäntöönpanovaltion alueella kyseisiä virkamiehiä pidetään täytäntöönpanovaltion virkamiehinä heitä vastaan tehtyjen rikosten tai heidän tekemiensä rikosten osalta.

17 artikla

Virkamiesten siviilioikeudellinen vastuu

1.   Määräyksen antaneen valtion virkamiesten ollessa tämän direktiivin soveltamisen puitteissa täytäntöönpanovaltion alueella on määräyksen antanut valtio täytäntöönpanovaltion lainsäädännön mukaisesti vastuussa vahingoista, jotka he toimintansa aikana mahdollisesti aiheuttavat.

2.   Jäsenvaltio, jonka alueella 1 kohdassa tarkoitettu vahinko aiheutui, vastaa tällaisen vahingon korvaamisesta niiden edellytysten mukaisesti, joita sovelletaan sen omien virkamiesten aiheuttamien vahinkojen korvaamiseen.

3.   Jäsenvaltion, jonka virkamiehet ovat aiheuttaneet vahinkoa kenelle tahansa henkilölle toisen jäsenvaltion alueella, on korvattava jälkimmäiselle jäsenvaltiolle kokonaisuudessaan korvaukset, jotka tämä on maksanut vahingonkärsijöille tai heidän oikeudenomistajilleen.

4.   Kukin jäsenvaltio pidättyy 1 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa pyytämästä kärsimiensä vahinkojen korvaamista toiselta jäsenvaltiolta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sen oikeuksien käyttämistä kolmansiin osapuoliin nähden ja lukuun ottamatta 3 kohdan soveltamista.

18 artikla

Salassapito

1.   Kunkin jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että määräyksen antava viranomainen ja täytäntöönpanoviranomainen ottavat eurooppalaisen tutkintamääräyksen täytäntöönpanossa asianmukaisesti huomioon tutkinnan salassapidon.

2.   Täytäntöönpanoviranomaisen on kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti taattava eurooppalaisen tutkintamääräyksen tietojen ja sisällön salassapito, paitsi sikäli kuin se on tarpeen tutkintatoimen panemiseksi täytäntöön. Mikäli täytäntöönpanoviranomainen ei voi täyttää salassapitovaatimusta, sen on ilmoitettava asiasta viipymättä määräyksen antaneelle viranomaiselle.

3.   Määräyksen antaneen viranomaisen on kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti, ja ellei täytäntöönpanoviranomainen toisin ilmoita, pidettävä salassa kaikki täytäntöönpanoviranomaisen toimittamat todisteet ja tiedot, paitsi siltä osin kuin eurooppalaisessa tutkintamääräyksessä kuvattu tutkinta tai kuvatut menettelyt edellyttävät niiden paljastamista.

4.   Kunkin jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että pankit eivät paljasta asianomaiselle pankin asiakkaalle tai muille kolmansille osapuolille, että tietoja on toimitettu määräyksen antaneelle valtiolle 23, 24 ja 25 artiklan mukaisesti tai että tutkintaa ollaan suorittamassa.

IV   LUKU

TIETTYJÄ TUTKINTATOIMIA KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖKSET

19 artikla

Säilössä pidetyn henkilön väliaikainen siirtäminen määräyksen antaneeseen jäsenvaltioon tutkintaa varten

1.   Eurooppalainen tutkintamääräys voidaan antaa täytäntöönpanovaltiossa säilössä pidetyn henkilön väliaikaiseksi siirtämiseksi sellaisen tutkintatoimen suorittamiseksi, joka edellyttää kyseisen henkilön läsnäoloa määräyksen antaneen valtion alueella, edellyttäen, että henkilö palautetaan täytäntöönpanovaltion asettamassa määräajassa.

2.   Edellä 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kieltäytymisperusteiden lisäksi eurooppalaisen tutkintamääräyksen täytäntöönpanosta voidaan kieltäytyä myös, jos

| a) | säilössä pidetty henkilö ei siihen suostu; tai |
| --- | --- |

a)

säilössä pidetty henkilö ei siihen suostu; tai

| b) | luovuttaminen on omiaan pidentämään hänen vapauden menetystään. |
| --- | --- |

b)

luovuttaminen on omiaan pidentämään hänen vapauden menetystään.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa säilössä pidetyn henkilön siirtäminen kolmannen jäsenvaltion alueen kautta on hyväksyttävä hakemuksesta, johon on liitetty kaikki tarvittavat asiakirjat.

4.   Henkilön väliaikaista siirtämistä koskevista käytännön järjestelyistä sekä ajankohdasta, johon mennessä henkilö on palautettava täytäntöönpanovaltion alueelle, on sovittava asianomaisten jäsenvaltioiden kesken.

5.   Siirrettyä henkilöä on edelleen pidettävä säilössä määräyksen antaneen valtion alueella ja soveltuvin osin sen jäsenvaltion alueella, jonka kautta kuljetusta vaaditaan, ellei täytäntöönpanojäsenvaltio pyydä hänen vapauttamistaan.

6.   Aika, joka henkilöä pidetään säilössä määräyksen antaneen jäsenvaltion alueella, vähennetään asianomaiselle henkilölle täytäntöönpanojäsenvaltion alueella määrätystä tai määrättävästä vapaudenmenetysajasta.

7.   Siirrettyä henkilöä ei saa syyttää, pidättää tai pitää vangittuna tai muuten rajoittaa hänen henkilökohtaista vapauttaan sellaisten tekojen tai tuomioiden perusteella, jotka edeltävät hänen lähtöään täytäntöönpanovaltion alueelta ja joita ei ole mainittu eurooppalaisessa tutkintamääräyksessä.

8.   Edellä 7 kohdassa tarkoitettu suoja lakkaa, kun siirretty henkilö, jolla on ollut 15 perättäistä päivää siitä päivästä, jolloin oikeusviranomaiset eivät enää edellytä hänen läsnäoloaan, mahdollisuus lähteä, on kuitenkin jäänyt alueelle tai on palannut lähdettyään alueelta.

9.   Määräyksen antanut valtio vastaa siirtämisestä aiheutuvista kustannuksista.

20 artikla

Säilössä pidetyn henkilön väliaikainen siirtäminen täytäntöönpanovaltioon tutkintaa varten

1.   Eurooppalainen tutkintamääräys voidaan antaa määräyksen antaneessa valtiossa säilössä pidetyn henkilön väliaikaiseksi siirtämiseksi sellaisen tutkintatoimen suorittamiseksi, joka edellyttää kyseisen henkilön läsnäoloa täytäntöönpanovaltion alueella.

2.   Edellä 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kieltäytymisperusteiden lisäksi eurooppalaisen tutkintamääräyksen täytäntöönpanosta voidaan kieltäytyä myös, jos

| a) | siirtämiseen vaaditaan asianomaisen henkilön suostumus ja suostumusta ei ole saatu; tai |
| --- | --- |

a)

siirtämiseen vaaditaan asianomaisen henkilön suostumus ja suostumusta ei ole saatu; tai

| b) | määräyksen antanut viranomainen ja täytäntöönpanoviranomainen eivät pääse yhteisymmärrykseen väliaikaisen siirron järjestämisestä. |
| --- | --- |

b)

määräyksen antanut viranomainen ja täytäntöönpanoviranomainen eivät pääse yhteisymmärrykseen väliaikaisen siirron järjestämisestä.

3.   Kun siirtäminen edellyttää asianomaisen henkilön suostumusta, ilmoitus suostumuksesta tai sen jäljennös on toimitettava viipymättä täytäntöönpanoviranomaiselle.

4.   Kukin jäsenvaltio voi ennen eurooppalaisen tutkintamääräyksen täytäntöönpanoa ilmoittaa, että 3 kohdassa tarkoitettu suostumus vaaditaan tietyin ilmoituksessa mainituin edellytyksin.

5.   Tämän artiklan mukaiseen väliaikaiseen siirtämiseen sovelletaan tarvittavin muutoksin 19 artiklan 3–8 kohtaa.

6.   Määräyksen antanut valtio vastaa siirtämisestä aiheutuvista kustannuksista. Tähän eivät sisälly kustannukset, joita aiheutuu henkilön pitämisestä säilössä täytäntöönpanovaltiossa.

21 artikla

Kuuleminen videokokouksen avulla

1.   Jos määräyksen antaneen valtion oikeusviranomaisten on kuultava täytäntöönpanovaltion alueella olevaa henkilöä todistajana tai asiantuntijana, määräyksen antanut viranomainen voi, jos kuultavan henkilön ei ole toivottavaa tai mahdollista olla henkilökohtaisesti läsnä sen alueella, antaa eurooppalaisen tutkintamääräyksen todistajan tai asiantuntijan kuulemiseksi 2–9 kohdan mukaisesti videokokouksen avulla.

2.   Edellä 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kieltäytymisperusteiden lisäksi eurooppalaisen tutkintamääräyksen täytäntöönpanosta voidaan kieltäytyä myös, jos

| a) | videokokouksen käyttö on vastoin täytäntöönpanovaltion oikeudellisia perusperiaatteita; tai |
| --- | --- |

a)

videokokouksen käyttö on vastoin täytäntöönpanovaltion oikeudellisia perusperiaatteita; tai

| b) | täytäntöönpanovaltiolla ei ole teknisiä välineitä videokokousta varten. |
| --- | --- |

b)

täytäntöönpanovaltiolla ei ole teknisiä välineitä videokokousta varten.

3.   Jos täytäntöönpanovaltion käytettävissä ei ole teknisiä välineitä videokokousta varten, määräyksen antanut valtio voi keskinäisellä sopimuksella antaa sellaiset sen käyttöön.

4.   Edellä 10 artiklan 2 kohtaa sovelletaan tarvittavin muutoksin 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin tapauksiin.

5.   Videokokouksen avulla tapahtuvaa kuulemista varten annetussa eurooppalaisessa tutkintamääräyksessä on ilmoitettava, miksi todistajan tai asiantuntijan henkilökohtainen läsnäolo ei ole toivottavaa tai mahdollista, sekä oikeusviranomaisen nimi ja niiden henkilöiden nimet, jotka suorittavat kuulemisen.

6.   Kuulemiseen videokokouksen avulla sovelletaan seuraavia sääntöjä:

| a) | täytäntöönpanovaltion oikeusviranomaisen on oltava läsnä kuulemisen aikana, tarvittaessa tulkin avustamana, ja sen on huolehdittava myös kuultavan henkilöllisyyden varmistamisesta sekä siitä, että noudatetaan täytäntöönpanovaltion lainsäädännön perusperiaatteita. Jos täytäntöönpanoviranomainen katsoo, että kuulemisessa rikotaan täytäntöönpanovaltion lainsäädännön perusperiaatteita, sen on välittömästi toteutettava tarpeelliset toimet sen varmistamiseksi, että kuulemista jatketaan mainittujen periaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

täytäntöönpanovaltion oikeusviranomaisen on oltava läsnä kuulemisen aikana, tarvittaessa tulkin avustamana, ja sen on huolehdittava myös kuultavan henkilöllisyyden varmistamisesta sekä siitä, että noudatetaan täytäntöönpanovaltion lainsäädännön perusperiaatteita. Jos täytäntöönpanoviranomainen katsoo, että kuulemisessa rikotaan täytäntöönpanovaltion lainsäädännön perusperiaatteita, sen on välittömästi toteutettava tarpeelliset toimet sen varmistamiseksi, että kuulemista jatketaan mainittujen periaatteiden mukaisesti;

| b) | kuultavan henkilön suojelua koskevista toimenpiteistä sovitaan tarvittaessa määräyksen antaneen valtion ja täytäntöönpanovaltion toimivaltaisten viranomaisten kesken; |
| --- | --- |

b)

kuultavan henkilön suojelua koskevista toimenpiteistä sovitaan tarvittaessa määräyksen antaneen valtion ja täytäntöönpanovaltion toimivaltaisten viranomaisten kesken;

| c) | kuulemisen toimittaa suoraan määräyksen antanut viranomainen tai se toimitetaan kyseisen viranomaisen johdolla sen oman kansallisen lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

kuulemisen toimittaa suoraan määräyksen antanut viranomainen tai se toimitetaan kyseisen viranomaisen johdolla sen oman kansallisen lainsäädännön mukaisesti;

| d) | täytäntöönpanovaltio huolehtii määräyksen antaneen valtion tai kuultavan henkilön pyynnöstä siitä, että kuultavaa henkilöä avustaa tarvittaessa tulkki; |
| --- | --- |

d)

täytäntöönpanovaltio huolehtii määräyksen antaneen valtion tai kuultavan henkilön pyynnöstä siitä, että kuultavaa henkilöä avustaa tarvittaessa tulkki;

| e) | kuultava henkilö voi vaatia hänelle joko täytäntöönpanovaltion tai määräyksen antaneen valtion lainsäädännön nojalla mahdollisesti kuuluvaa oikeutta olla todistamatta. |
| --- | --- |

e)

kuultava henkilö voi vaatia hänelle joko täytäntöönpanovaltion tai määräyksen antaneen valtion lainsäädännön nojalla mahdollisesti kuuluvaa oikeutta olla todistamatta.

7.   Täytäntöönpanoviranomainen laatii kuulemisen päätteeksi pöytäkirjan, jossa ilmoitetaan kuulemisen aika ja paikka, kuullun henkilöllisyys, kaikkien muiden kuulemiseen täytäntöönpanovaltiossa osallistuneiden henkilöllisyys ja asema, mahdollisesti vannotut valat sekä tekniset olosuhteet, joissa kuuleminen tapahtui, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kyseisten henkilöiden suojelusta sovittujen toimenpiteiden soveltamista. Täytäntöönpanoviranomaisten on toimitettava asiakirja määräyksen antaneille viranomaisille.

8.   Määräyksen antanut valtio korvaa täytäntöönpanovaltiolle kulut, jotka aiheutuvat videoyhteyden aikaansaamisesta tai liittyvät videoyhteyden käyttämiseen täytäntöönpanovaltiossa, tämän hankkimien tulkkien palkkioista sekä todistajille ja asiantuntijoille suoritettavista hyvityksistä sekä heidän matkakuluistaan täytäntöönpanovaltiossa, ellei viimeksi mainittu luovu kaikkien tai joidenkin kyseisten kustannusten korvaamisesta.

9.   Kukin jäsenvaltio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että jos sen alueella tämän artiklan mukaisesti kuultavana oleva todistaja tai asiantuntija kieltäytyy todistamasta, kun hänellä on todistamisvelvollisuus, tai ei todista totuuden mukaisesti, sen kansallista lainsäädäntöä sovelletaan samalla tavoin kuin jos kuuleminen tapahtuisi kansallisessa menettelyssä.

10.   Eurooppalainen tutkintamääräys voidaan antaa myös syytetyn henkilön kuulemiseksi videokokouksen avulla. Edellä olevaa 1–9 kohtaa sovelletaan tarvittavin muutoksin. Edellä 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kieltäytymisperusteiden lisäksi eurooppalaisen tutkintamääräyksen täytäntöönpanosta voidaan kieltäytyä myös, jos

| a) | syytetty henkilö ei siihen suostu; tai |
| --- | --- |

a)

syytetty henkilö ei siihen suostu; tai

| b) | tällaisen toimenpiteen täytäntöönpano olisi vastoin täytäntöönpanovaltion lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

b)

tällaisen toimenpiteen täytäntöönpano olisi vastoin täytäntöönpanovaltion lainsäädäntöä.

22 artikla

Kuuleminen puhelinkokouksen avulla

1.   Jos jonkin jäsenvaltion oikeusviranomaisten on kuultava toisen jäsenvaltion alueella olevaa henkilöä todistajana tai asiantuntijana, kyseisen jäsenvaltion määräyksen antava viranomainen voi antaa eurooppalaisen tutkintamääräyksen todistajan tai asiantuntijan kuulemiseksi 2–4 kohdan mukaisesti puhelinkokouksen avulla.

2.   Edellä 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kieltäytymisperusteiden lisäksi eurooppalaisen tutkintamääräyksen täytäntöönpanosta voidaan kieltäytyä myös, jos

| a) | puhelinkokouksen käyttö on vastoin täytäntöönpanovaltion oikeudellisia perusperiaatteita; tai |
| --- | --- |

a)

puhelinkokouksen käyttö on vastoin täytäntöönpanovaltion oikeudellisia perusperiaatteita; tai

| b) | todistaja tai asiantuntija ei suostu tällä menetelmällä tapahtuvaan kuulemiseen. |
| --- | --- |

b)

todistaja tai asiantuntija ei suostu tällä menetelmällä tapahtuvaan kuulemiseen.

3.   Puhelinkokouksen avulla tapahtuvaa kuulemista varten annetussa eurooppalaisessa tutkintamääräyksessä on ilmoitettava oikeusviranomaisen nimi ja niiden henkilöiden nimet, jotka suorittavat kuulemisen, sekä mainittava, että todistaja tai asiantuntija on halukas osallistumaan kuulemiseen puhelinkokouksen avulla.

4.   Kuulemisen käytännön järjestelyistä on sovittava määräyksen antaneen viranomaisen ja täytäntöönpanoviranomaisen kesken. Tällaisista järjestelyistä sovittaessa täytäntöönpanoviranomaisen on:

| a) | annettava asianomaiselle todistajalle tai asiantuntijalle tiedoksi kuulemisen aika ja paikka; |
| --- | --- |

a)

annettava asianomaiselle todistajalle tai asiantuntijalle tiedoksi kuulemisen aika ja paikka;

| b) | varmistettava todistajan tai asiantuntijan henkilöllisyyden toteaminen; ja |
| --- | --- |

b)

varmistettava todistajan tai asiantuntijan henkilöllisyyden toteaminen; ja

| c) | varmistuttava siitä, että todistaja tai asiantuntija suostuu kuulemiseen puhelinkokouksen avulla. |
| --- | --- |

c)

varmistuttava siitä, että todistaja tai asiantuntija suostuu kuulemiseen puhelinkokouksen avulla.

5.   Täytäntöönpanovaltio voi asettaa sopimisen edellytykseksi 21 artiklan 6 ja 9 kohdan asiaankuuluvat säännökset kokonaan tai osittain. Jollei toisin sovita, 21 artiklan 8 kohdan säännöksiä sovelletaan tarvittavin muutoksin.

23 artikla

Pankkitilejä koskevat tiedot

1.   Eurooppalainen tutkintamääräys voidaan antaa sen määrittämiseksi, onko rikostutkinnan kohteena olevalla luonnollisella henkilöllä tai oikeushenkilöllä jossakin täytäntöönpanovaltion alueella sijaitsevassa pankissa yksi tai useampi millainen tahansa tili taikka yhtä tai useampaa sellaista tiliä koskeva määräysvalta.

2.   Kunkin jäsenvaltion on tässä artiklassa esitetyin edellytyksin toteutettava tarvittavat toimenpiteet voidakseen toimittaa 1 kohdassa tarkoitetut tiedot.

3.   Sikäli kuin tämä voi tapahtua kohtuullisessa ajassa, 1 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin on, jos tätä pyydetään eurooppalaisessa tutkintamääräyksessä, sisällyttävä myös tilit, joihin menettelyn kohteena olevalla henkilöllä on valtakirja.

4.   Tämän artiklan mukaista velvoitetta sovelletaan ainoastaan siltä osin kuin tiedot ovat tilinpitäjäpankin hallussa.

5.   Edellä 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kieltäytymisperusteiden lisäksi 1 kohdassa tarkoitetun eurooppalaisen tutkintamääräyksen täytäntöönpanosta voidaan kieltäytyä myös, jos asianomainen rikos ei ole:

| a) | rikos, josta voi rangaistuksena seurata vapaudenmenetys tai vankeusrangaistus, jonka enimmäisaika on vähintään neljä vuotta määräyksen antaneessa valtiossa ja vähintään kaksi vuotta täytäntöönpanovaltiossa; |
| --- | --- |

a)

rikos, josta voi rangaistuksena seurata vapaudenmenetys tai vankeusrangaistus, jonka enimmäisaika on vähintään neljä vuotta määräyksen antaneessa valtiossa ja vähintään kaksi vuotta täytäntöönpanovaltiossa;

| b) | Euroopan poliisiviraston (Europol) perustamisesta 6 päivänä huhtikuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen (6), jäljempänä ’Europol-päätös’, 4 artiklassa tarkoitettu rikos; tai |
| --- | --- |

b)

Euroopan poliisiviraston (Europol) perustamisesta 6 päivänä huhtikuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen (6), jäljempänä ’Europol-päätös’, 4 artiklassa tarkoitettu rikos; tai

| c) | siltä osin kuin rikos ei kuulu Europol-päätöksen piiriin, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta vuonna 1995 tehdyssä yleissopimuksessa (7), siihen vuonna 1996 liitetyssä pöytäkirjassa (8) tai vuonna 1997 liitetyssä toisessa pöytäkirjassa (9) tarkoitettu rikos. |
| --- | --- |

c)

siltä osin kuin rikos ei kuulu Europol-päätöksen piiriin, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta vuonna 1995 tehdyssä yleissopimuksessa (7), siihen vuonna 1996 liitetyssä pöytäkirjassa (8) tai vuonna 1997 liitetyssä toisessa pöytäkirjassa (9) tarkoitettu rikos.

6.   Määräyksen antavan viranomaisen on eurooppalaisessa tutkintamääräyksessä kerrottava, miksi sen mielestä pyydetyillä tiedoilla todennäköisesti on olennaista arvoa rikoksen tutkinnan kannalta ja millä perusteella se olettaa, että täytäntöönpanovaltion pankeissa on kyseinen tili, ja mahdollisuuksien mukaan, mistä pankeista voi olla kyse. Sen on myös sisällytettävä eurooppalaiseen tutkintamääräykseen sellaiset käytettävissä olevat tiedot, jotka voivat helpottaa sen täytäntöönpanemista.

24 artikla

Pankkitapahtumia koskevat tiedot

1.   Eurooppalainen tutkintamääräys voidaan antaa tietojen saamiseksi yksilöidyistä pankkitileistä ja sellaisista pankkitapahtumista, jotka on suoritettu tiettynä ajanjaksona yhden tai useamman siinä yksilöidyn tilin kautta, mukaan lukien tiedot mahdollisista lähettäjä- tai vastaanottajatileistä.

2.   Kunkin jäsenvaltion on tässä artiklassa säädetyin edellytyksin toteutettava tarvittavat toimenpiteet voidakseen toimittaa 1 kohdassa tarkoitetut tiedot.

3.   Tämän artiklan mukaista velvoitetta sovelletaan ainoastaan siltä osin kuin tiedot ovat tilinpitäjäpankin hallussa.

4.   Määräyksen antaneen valtion on eurooppalaisessa tutkintamääräyksessä ilmoitettava, miksi se pitää pyydettyjä tietoja merkityksellisinä rikoksen tutkinnan kannalta.

25 artikla

Pankkitapahtumien seuranta

1.   Eurooppalainen tutkintamääräys voidaan antaa yhden tai useamman siinä yksilöidyn tilin kautta suoritettujen pankkitapahtumien seuraamiseksi tiettynä ajanjaksona.

2.   Kunkin jäsenvaltion on tässä artiklassa esitetyin edellytyksin toteutettava tarvittavat toimenpiteet voidakseen toimittaa 1 kohdassa tarkoitetut tiedot.

3.   Määräyksen antaneen valtion on eurooppalaisessa tutkintamääräyksessä ilmoitettava, miksi se pitää pyydettyjä tietoja merkityksellisinä rikoksen tutkinnan kannalta.

4.   Seurannan käytännön yksityiskohdista sovitaan määräyksen antaneen valtion ja täytäntöönpanovaltion toimivaltaisten viranomaisten kesken.

26 artikla

Valvotut läpilaskut

1.   Eurooppalainen tutkintamääräys voidaan antaa valvotun läpilaskun toteuttamiseksi täytäntöönpanovaltion alueella.

2.   Oikeus toimia sekä johtaa ja valvoa 1 kohdassa tarkoitetun eurooppalaisen tutkintamääräyksen täytäntöönpanoon liittyviä operaatioita on täytäntöönpanovaltion toimivaltaisilla viranomaisilla.

27 artikla

Tutkintatoimet, joihin liittyy todisteiden hankkimista reaaliaikaisesti, jatkuvasti ja tietyn ajanjakson ajan

1.   Kun toimenpiteen täytäntöön panemiseksi annetaan eurooppalainen tutkintamääräys, mukaan lukien 25 ja 26 artiklassa tarkoitetut toimenpiteet, joihin liittyy todisteiden hankkimista reaaliaikaisesti, jatkuvasti ja tietyn ajanjakson ajan, sen täytäntöönpanosta on mahdollisuus kieltäytyä 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kieltäytymisperusteiden lisäksi, jos asianomaisen toimenpiteen täytäntöönpanoa ei sallittaisi vastaavassa kansallisessa tapauksessa.

2.   Edellä olevaa 10 artiklan 2 kohtaa sovelletaan tarvittavin muutoksin 1 kohdassa tarkoitettuihin tapauksiin.

3.   Täytäntöönpanoviranomainen voi asettaa 1 kohdassa tarkoitetun eurooppalaisen tutkintamääräyksen täytäntöönpanon edellytykseksi sopimuksen kustannusten jakamisesta.

V   LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

28 artikla

Tiedonannot

1.   Kunkin jäsenvaltion on ... (10) mennessä ilmoitettava komissiolle seuraavaa:

| a) | se yksi tai useampi viranomainen, joka kyseisen jäsenvaltion sisäisen oikeusjärjestyksen mukaisesti on toimivaltainen 2 artiklan a ja b alakohdan mukaan, kun tämä jäsenvaltio on määräyksen antanut valtio tai täytäntöönpanovaltio; |
| --- | --- |

a)

se yksi tai useampi viranomainen, joka kyseisen jäsenvaltion sisäisen oikeusjärjestyksen mukaisesti on toimivaltainen 2 artiklan a ja b alakohdan mukaan, kun tämä jäsenvaltio on määräyksen antanut valtio tai täytäntöönpanovaltio;

| b) | eurooppalaista tutkintamääräystä varten hyväksytyt 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut kielet; |
| --- | --- |

b)

eurooppalaista tutkintamääräystä varten hyväksytyt 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut kielet;

| c) | nimettyä keskusviranomaista tai nimettyjä keskusviranomaisia koskevat tiedot, jos jäsenvaltio haluaa käyttää 6 artiklan 2 kohdan mukaista mahdollisuutta. Nämä tiedot sitovat määräyksen antaneen jäsenvaltion viranomaisia; |
| --- | --- |

c)

nimettyä keskusviranomaista tai nimettyjä keskusviranomaisia koskevat tiedot, jos jäsenvaltio haluaa käyttää 6 artiklan 2 kohdan mukaista mahdollisuutta. Nämä tiedot sitovat määräyksen antaneen jäsenvaltion viranomaisia;

| d) | vaatimus siirtoon suostumisesta asianomaiselta henkilöltä siinä tapauksessa, että jäsenvaltio haluaa käyttää 20 artiklan 4 kohdan mukaista mahdollisuutta. |
| --- | --- |

d)

vaatimus siirtoon suostumisesta asianomaiselta henkilöltä siinä tapauksessa, että jäsenvaltio haluaa käyttää 20 artiklan 4 kohdan mukaista mahdollisuutta.

2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikista myöhemmistä muutoksista 1 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin.

3.   Komissio saattaa tämän artiklan soveltamisessa saadut tiedot kaikkien jäsenvaltioiden sekä Euroopan oikeudellisen verkoston saataville. Euroopan oikeudellinen verkosto saattaa tiedot saataville Euroopan oikeudellisesta verkostosta 16 päivänä joulukuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/976/YOS (11) 9 artiklassa tarkoitetulle verkkosivustolle.

29 artikla

Suhde muihin sopimuksiin ja järjestelyihin

1.   Tällä direktiivillä korvataan ... (10) alkaen tällä direktiivillä sidottujen jäsenvaltioiden välisissä suhteissa sovellettavien seuraavien yleissopimusten vastaavat määräykset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta niiden soveltamista jäsenvaltioiden ja kolmansien valtioiden välillä ja niiden väliaikaista soveltamista 30 artiklan mukaisesti:

| — | 20 päivänä huhtikuuta 1959 tehty keskinäistä oikeusapua rikosasioissa koskeva eurooppalainen yleissopimus sekä sen 17 päivänä maaliskuuta 1978 ja 8 päivänä marraskuuta 2001 tehdyt kaksi lisäpöytäkirjaa samoin kuin mainitun yleissopimuksen 26 artiklan nojalla tehdyt kahdenväliset sopimukset; |
| --- | --- |

—

20 päivänä huhtikuuta 1959 tehty keskinäistä oikeusapua rikosasioissa koskeva eurooppalainen yleissopimus sekä sen 17 päivänä maaliskuuta 1978 ja 8 päivänä marraskuuta 2001 tehdyt kaksi lisäpöytäkirjaa samoin kuin mainitun yleissopimuksen 26 artiklan nojalla tehdyt kahdenväliset sopimukset;

| — | 14 päivänä kesäkuuta 1985 tehtyjen Schengenin sopimuksen soveltamisesta 19 päivänä kesäkuuta 1990 tehty yleissopimus; |
| --- | --- |

—

14 päivänä kesäkuuta 1985 tehtyjen Schengenin sopimuksen soveltamisesta 19 päivänä kesäkuuta 1990 tehty yleissopimus;

| — | 29 päivänä toukokuuta 2000 tehty yleissopimus keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä ja sen 16 päivänä lokakuuta 2001 tehty pöytäkirja. |
| --- | --- |

—

29 päivänä toukokuuta 2000 tehty yleissopimus keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä ja sen 16 päivänä lokakuuta 2001 tehty pöytäkirja.

2.   Kumotaan puitepäätös 2008/978/YOS. Tätä direktiiviä sovelletaan jäsenvaltioiden välillä todisteiden jäädyttämiseen puitepäätöksen 2003/577/YOS vastaavien säännösten sijasta.

3.   Jäsenvaltiot voivat jatkaa ... (10) jälkeen voimassa olevien kahden- tai monenvälisten sopimusten tai järjestelyjen soveltamista siltä osin kuin niiden avulla on mahdollista mennä tämän direktiivin tavoitteita pidemmälle ja myötävaikuttaa todisteiden keräämismenettelyjen yksinkertaistamiseen tai helpottamiseen edelleen.

4.   Jäsenvaltiot voivat tehdä ... (12) jälkeen kahden- tai monenvälisiä sopimuksia tai järjestelyjä siltä osin kuin niiden avulla on mahdollista kehittää tämän direktiivin säännöksiä pidemmälle tai laajentaa niitä ja myötävaikuttaa todisteiden keräämismenettelyjen yksinkertaistamiseen tai helpottamiseen edelleen.

5.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ... (13) mennessä niistä 3 kohdassa tarkoitetuista voimassa olevista sopimuksista ja järjestelyistä, joiden soveltamista ne haluavat jatkaa. Jäsenvaltioiden on myös ilmoitettava komissiolle kolmen kuukauden kuluessa 4 kohdassa tarkoitetun uuden sopimuksen tai järjestelyn allekirjoittamisesta.

6.   Jos komissio katsoo, että sille ilmoitettu kahden- tai monenvälinen sopimus tai järjestely ei noudata 3 ja 4 kohdassa asetettuja ehtoja, se pyytää asianomaisia jäsenvaltioita päättämään tai muuttamaan kyseistä sopimusta tai järjestelyä tai pidättymään sellaisen tekemisestä.

30 artikla

Siirtymäjärjestelyt

1.   Ennen ... (14) vastaanotettuihin keskinäistä apua koskeviin pyyntöihin sovelletaan edelleen keskinäistä apua rikosasioissa koskevia nykyisiä välineitä. Myös puitepäätöksen 2003/577/YOS nojalla tehtyihin todisteiden jäädyttämispäätöksiin, jotka on vastaanotettu ennen ... (14), sovelletaan kyseistä välinettä.

2.   Eurooppalaiseen tutkintamääräykseen sovelletaan 7 artiklan 1 kohtaa tarvittavin muutoksin puitepäätöksen 2003/577/YOS nojalla tehdyn jäädyttämispäätöksen jälkeen.

31 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät toimenpiteet ... päivään ... kuuta ... (14) mennessä.

2.   Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

3.   Jäsenvaltioiden on toimitettava ... päivään ... kuuta ... (14) mennessä neuvoston pääsihteeristölle ja komissiolle kirjallisina ne säännökset, joilla niille tästä direktiivistä aiheutuvat velvoitteet saatetaan osaksi niiden kansallista lainsäädäntöä.

4.   Komissio toimittaa ... päivään ... kuuta ... (15) mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa arvioidaan, missä määrin jäsenvaltiot ovat toteuttaneet tämän direktiivin noudattamiseksi tarvittavat toimenpiteet, ja johon liitetään tarvittaessa säädösehdotuksia.

32 artikla

Soveltamista koskeva kertomus

Komissio esittää viimeistään viisi vuotta tämän direktiivin voimaantulon jälkeen Euroopan parlamentille ja neuvostolle sekä laadullisiin että määrällisiin tietoihin perustuvan kertomuksen tämän direktiivin soveltamisesta. Kertomukseen liitetään tarvittaessa ehdotuksia tämän direktiivin muuttamiseksi.

33 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

34 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille perussopimusten mukaisesti.

Tehty ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

...

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

...

---

(1)  EUVL L 196, 2.8.2003, s. 45.

1

(2)  EUVL L 350, 30.12.2008, s. 72.

2

(3)  EYVL L 239, 22.9.2000, s. 19.

3

(4)  EYVL C 197, 12.7.2000, s. 3.

4

(5)  EYVL L 162, 20.6.2002, s. 1.

5

(6)  EUVL L 121, 15.5.2009, s. 37.

6

(7)  EYVL C 316, 27.11.1995, s. 49.

7

(8)  EYVL C 313, 23.10.1996, s. 2.

8

(9)  EYVL C 221, 19.7.1997, s. 12.

9

(10)  Pyydetään lisäämään päivämäärä, joka on kaksi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

10

(11)  EUVL L 348, 24.12.2008, s. 130.

11

(12)  Pyydetään lisäämään tämän direktiivin voimaantulopäivä.

12

(13)  Pyydetään lisäämään päivämäärä, joka on kolme kuukautta tämän direktiivin voimaantulosta.

13

(14)  Pyydetään lisäämään päivämäärä, joka on kaksi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

14

(15)  Pyydetään lisäämään päivämäärä, joka on kolme vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

15

---

LIITE A

EUROOPPALAINEN TUTKINTAMÄÄRÄYS

Tämä eurooppalainen tutkintamääräys, jäljempänä ’tutkintamääräys’, on toimivaltaisen oikeusviranomaisen antama. Pyydän jäljempänä mainitun tutkintatoimen tai jäljempänä mainittujen tutkintatoimien suorittamista ja tutkintamääräyksen täytäntöönpanon tuloksena hankittujen todisteiden toimittamista.

Image

Image

Image

Image

---

LIITE B

EUROOPPALAISEN TUTKINTAMÄÄRÄYKSEN VASTAANOTTOVAHVISTUS

Tämän lomakkeen täyttää jäljempänä tarkoitetun tutkintamääräyksen vastaanottanut täytäntöönpanovaltion viranomainen.

Image

Image

---