# Eiropas Savienības C 165/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.165.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 165 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 24. jūnijs |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.165.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 165

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 24. jūnijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Padome |
| 2010/C 165/01 | Padomes rezolūcija (2010. gada 3. jūnijs) par atjauninātu rokasgrāmatu, kurā ietverti ieteikumi policijas starptautiskai sadarbībai un pasākumiem, kas paredzēti vardarbības un nekārtību novēršanai un apkarošanai sakarā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām, kurās iesaistīta vismaz viena dalībvalsts | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

2010/C 165/01

Padomes rezolūcija (2010. gada 3. jūnijs) par atjauninātu rokasgrāmatu, kurā ietverti ieteikumi policijas starptautiskai sadarbībai un pasākumiem, kas paredzēti vardarbības un nekārtību novēršanai un apkarošanai sakarā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām, kurās iesaistīta vismaz viena dalībvalsts

1

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | DALĪBVALSTU IEROSMES |
| 2010/C 165/02 | Beļģijas Karalistes, Bulgārijas Republikas, Igaunijas Republikas, Spānijas Karalistes, Austrijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīva Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai (... gada ...) par Eiropas izmeklēšanas rīkojumu krimināllietās | 22 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

DALĪBVALSTU IEROSMES

2010/C 165/02

Beļģijas Karalistes, Bulgārijas Republikas, Igaunijas Republikas, Spānijas Karalistes, Austrijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīva Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai (... gada ...) par Eiropas izmeklēšanas rīkojumu krimināllietās

22

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

| 24.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 165/1

---

PADOMES REZOLŪCIJA

(2010. gada 3. jūnijs)

par atjauninātu rokasgrāmatu, kurā ietverti ieteikumi policijas starptautiskai sadarbībai un pasākumiem, kas paredzēti vardarbības un nekārtību novēršanai un apkarošanai sakarā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām, kurās iesaistīta vismaz viena dalībvalsts

2010/C 165/01

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienības mērķis inter alia ir nodrošināt pilsoņiem augstu drošības līmeni brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, attīstot dalībvalstu kopīgu rīcību policijas iestāžu jomā mutatis mutandis saistībā ar cita veida starptautisku sadarbību, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību V sadaļā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienības mērķis inter alia ir nodrošināt pilsoņiem augstu drošības līmeni brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, attīstot dalībvalstu kopīgu rīcību policijas iestāžu jomā mutatis mutandis saistībā ar cita veida starptautisku sadarbību, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību V sadaļā.

| (2) | Padome 1999. gada 21. jūnijā pieņēma Rezolūciju par rokasgrāmatu, kurā ietverti ieteikumi policijas starptautiskai sadarbībai un pasākumiem, kas paredzēti vardarbības un nekārtību novēršanai un apkarošanai sakarā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām (1). |
| --- | --- |

(2)

Padome 1999. gada 21. jūnijā pieņēma Rezolūciju par rokasgrāmatu, kurā ietverti ieteikumi policijas starptautiskai sadarbībai un pasākumiem, kas paredzēti vardarbības un nekārtību novēršanai un apkarošanai sakarā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām (1).

| (3) | Minēto rezolūciju vispirms aizstāja ar Padomes 2001. gada 6. decembra rezolūciju un vēlāk ar Padomes 2006. gada 4. decembra Rezolūciju par rokasgrāmatu, kurā ietverti ieteikumi policijas starptautiskai sadarbībai un pasākumiem, kas paredzēti vardarbības un nekārtību novēršanai un apkarošanai sakarā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām, kurās iesaistīta vismaz viena dalībvalsts (2). |
| --- | --- |

(3)

Minēto rezolūciju vispirms aizstāja ar Padomes 2001. gada 6. decembra rezolūciju un vēlāk ar Padomes 2006. gada 4. decembra Rezolūciju par rokasgrāmatu, kurā ietverti ieteikumi policijas starptautiskai sadarbībai un pasākumiem, kas paredzēti vardarbības un nekārtību novēršanai un apkarošanai sakarā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām, kurās iesaistīta vismaz viena dalībvalsts (2).

| (4) | Pašreizējā rezolūcijā ir ierosināts rokasgrāmatā veikt grozījumus, ņemot vērā pēdējā laikā gūto pieredzi. |
| --- | --- |

(4)

Pašreizējā rezolūcijā ir ierosināts rokasgrāmatā veikt grozījumus, ņemot vērā pēdējā laikā gūto pieredzi.

| (5) | Ņemot vērā pēdējo gadu pieredzi, piemēram, Pasaules futbola čempionātu 2006. gadā un Eiropas čempionātu 2008. gadā, un ekspertu novērtējumu par policijas starptautisko sadarbību minētajos turnīros, kā arī plašo policijas sadarbību attiecībā uz starptautiskām un klubu sacensībām Eiropā vispār un līdzīga veida norises un pieredzi saistībā ar citiem starptautiskiem sporta pasākumiem, minētajai 2006. gada 4. decembra rezolūcijai pievienotā rokasgrāmata ir pārskatīta un atjaunināta. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā pēdējo gadu pieredzi, piemēram, Pasaules futbola čempionātu 2006. gadā un Eiropas čempionātu 2008. gadā, un ekspertu novērtējumu par policijas starptautisko sadarbību minētajos turnīros, kā arī plašo policijas sadarbību attiecībā uz starptautiskām un klubu sacensībām Eiropā vispār un līdzīga veida norises un pieredzi saistībā ar citiem starptautiskiem sporta pasākumiem, minētajai 2006. gada 4. decembra rezolūcijai pievienotā rokasgrāmata ir pārskatīta un atjaunināta.

| (6) | Pievienotajā atjauninātajā rokasgrāmatā ietvertās izmaiņas neskar spēkā esošos valstu tiesību aktus, jo īpaši atbildības sadalījumu starp attiecīgo dalībvalstu dažādajām iestādēm un dienestiem, nedz arī pilnvaras, ko saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību īsteno Komisija, |
| --- | --- |

(6)

Pievienotajā atjauninātajā rokasgrāmatā ietvertās izmaiņas neskar spēkā esošos valstu tiesību aktus, jo īpaši atbildības sadalījumu starp attiecīgo dalībvalstu dažādajām iestādēm un dienestiem, nedz arī pilnvaras, ko saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību īsteno Komisija,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REZOLŪCIJU.

| (1) | Padome aicina dalībvalstis turpināt stiprināt policijas sadarbību sakarā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām (un attiecīgos gadījumos arī citos sporta pasākumos). |
| --- | --- |

(1)

Padome aicina dalībvalstis turpināt stiprināt policijas sadarbību sakarā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām (un attiecīgos gadījumos arī citos sporta pasākumos).

| (2) | Lai to panāktu, šeit pievienotajā atjauninātajā rokasgrāmatā ir sniegti piemēri visnotaļ ieteicamiem darba paņēmieniem, kas būtu jādara pieejami policijai. |
| --- | --- |

(2)

Lai to panāktu, šeit pievienotajā atjauninātajā rokasgrāmatā ir sniegti piemēri visnotaļ ieteicamiem darba paņēmieniem, kas būtu jādara pieejami policijai.

| (3) | Ar šo rezolūciju aizstāj Padomes 2006. gada 4. decembra rezolūciju. |
| --- | --- |

(3)

Ar šo rezolūciju aizstāj Padomes 2006. gada 4. decembra rezolūciju.

---

(1)  OV C 196, 13.7.1999., 1. lpp.

(2)  OV C 322, 29.12.2006., 1.–39. lpp.

---

PIELIKUMS

Rokasgrāmata, kurā ietverti ieteikumi policijas starptautiskai sadarbībai un pasākumiem, kas paredzēti vardarbības un nekārtību novēršanai un apkarošanai sakarā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām, kurās iesaistīta vismaz viena dalībvalsts

| |
| --- |

Ievads – Pamatprincipi

| 1. | Policijas darbs ar informāciju |
| --- | --- |

1.

| 2. | Policijas sagatavošanas darbs saistībā ar konkrētu pasākumu |
| --- | --- |

2.

| 3. | Policijas spēku sadarbība pasākuma laikā |
| --- | --- |

3.

| 4. | Policijas un rīkotāja sadarbība |
| --- | --- |

4.

| 5. | Policijas spēku un tiesu un prokuratūras iestāžu sadarbība |
| --- | --- |

5.

| 6. | Policijas un līdzjutēju sadarbība |
| --- | --- |

6.

| 7. | Saziņas un plašsaziņas līdzekļu stratēģija |
| --- | --- |

7.

| 8. | ES futbola ekspertu sanāksme |
| --- | --- |

8.

| 9. | Svarīgākie dokumenti par drošību un drošumu futbola spēļu laikā |
| --- | --- |

9.

Papildinājumi

| 1. | Dinamiskais riska novērtējums un pūļa kontrole |
| --- | --- |

1.

| 2. | Termiņi Eiropola produktu un pakalpojumu pieprasījumiem |
| --- | --- |

2.

| 3. | Policijas identifikācijas vestu specifikācija un paraugs |
| --- | --- |

3.

| 4. | Futbola līdzjutēju kategorijas |
| --- | --- |

4.

IEVADS – PAMATPRINCIPI

Šī dokumenta mērķis ir stiprināt drošību un drošumu starptautiska mēroga futbola sacensībās, bet jo īpaši – pēc iespējas palielināt policijas starptautiskās sadarbības efektivitāti.

Tā saturs attiecīgos gadījumos var attiekties arī uz citiem starptautiska mēroga sporta pasākumiem.

Rokasgrāmata neskar spēkā esošos valstu noteikumus, jo īpaši katras dalībvalsts dažādo struktūru kompetenci un atbildību.

Lai gan šis dokuments galvenokārt attiecas uz policijas starptautisko sadarbību, tomēr, ievērojot to, ka futbola sacensību (un citu sporta pasākumu) rīkošanā ir iesaistītas daudzas un dažādas struktūras, dažviet tiek skarta arī policijas sadarbība ar citiem svarīgākajiem partneriem, piemēram, ar pasākuma rīkotājiem.

Policijas starptautiskā sadarbība un policijas operācijas futbola sacensību laikā jābalsta uz likumības un samērīguma principiem. Labas prakses piemēri ir aprakstīti 1. papildinājumā.

Par pasākuma drošību un drošumu ir atbildīga rīkotājas dalībvalsts kompetentā iestāde, taču arī valstīm, kas piedalās attiecīgajā pasākumā, kā arī kaimiņvalstīm un tranzītvalstīm ir pienākums attiecīgos gadījumos sniegt atbalstu.

Šis dokuments būtu jāpadara plaši pieejams un jāpiemēro katrā dalībvalstī un citās Eiropas valstīs, kā arī ārpus Eiropas, lai pēc iespējas samazinātu drošības un drošuma riskus un panāktu efektīvu policijas starptautisko sadarbību.

1.   NODAĻA

Policijas darbs ar informāciju

1.   IEDAĻA

Daži kritēriji, kurus varētu ievērot darbā ar informāciju

I.   IEVADS

Savlaicīgai informācijas apmaiņai ir ārkārtīgi liela nozīme drošības un drošuma stiprināšanai un ar futbolu saistītas vardarbības un nekārtību novēršanai.

Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/348/TI katrai dalībvalstij ir jāizveido valsts futbola informācijas centrs (VFIC), kam jādarbojas kā galvenajam un vienīgajam kontaktpunktam attiecīgās informācijas apmaiņai sakarā ar starptautiskām futbola sacensībām, kā arī starptautiskas policijas sadarbības attīstīšanai saistībā ar futbola sacensībām.

Gadījumos, kad starp rīkotājas valsts un ārvalstu policijas iestādēm pastāv tieša saziņa, visu informāciju, ar ko tās apmainās, vienlaikus dara zināmu arī attiecīgajam VFIC. Šāda tieša saziņa nedrīkst apdraudēt VFIC svarīgo uzdevumu attiecībā uz informācijas kvalitātes nodrošināšanu un tās tālāku izplatīšanu, to nododot citiem iesaistītajiem partneriem un iestādēm.

Attiecības starp VFIC un kompetentajām valstu iestādēm nosaka spēkā esošajos valstu tiesību aktos.

Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/348/TI katrai dalībvalstij jānodrošina, lai:

| — | VFIC spētu savus uzdevumus veikt efektīvi un pienācīgi; |
| --- | --- |

—

VFIC spētu savus uzdevumus veikt efektīvi un pienācīgi;

| — | VFIC būtu apgādāts ar tehniskajām ierīcēm, kas vajadzīgas, lai tas varētu efektīvi un ātri izpildīt savus uzdevumus; |
| --- | --- |

—

VFIC būtu apgādāts ar tehniskajām ierīcēm, kas vajadzīgas, lai tas varētu efektīvi un ātri izpildīt savus uzdevumus;

| — | VFIC personāls būtu apmācīts un tā rīcībā būtu nepieciešamais aprīkojums, lai varētu izplatīt attiecīgās valsts pieredzi saistībā ar policijas darbībām futbola sacensību laikā un attiecīgajiem drošības un drošuma jautājumiem. |
| --- | --- |

—

VFIC personāls būtu apmācīts un tā rīcībā būtu nepieciešamais aprīkojums, lai varētu izplatīt attiecīgās valsts pieredzi saistībā ar policijas darbībām futbola sacensību laikā un attiecīgajiem drošības un drošuma jautājumiem.

VFIC strādā, balstoties uz līdzvērtības principa.

II.   STARPTAUTISKA MĒROGA UZDEVUMI

VFIC ir jāsniedz atbalsts kompetentajām valsts iestādēm. Balstoties uz izanalizētu un izvērtētu informāciju, kompetentajām valsts iestādēm jānosūta vajadzīgie priekšlikumi vai ieteikumi, lai tām palīdzētu izstrādāt futbola jomā īstenojamo stratēģiju, aptverot visas iesaistītās iestādes un struktūras.

VFIC arī sniedz atbalstu vietējiem policijas dienestiem saistībā ar valsts vai starptautiska mēroga futbola sacensībām.

Citu valstu VFIC vajadzībām katrs VFIC nodrošina atjauninātu riska analīzi (1) par savas valsts klubiem un savas valsts izlasi. Citiem VFIC šādu riska analīzi parasti dara pieejamu, izmantojot veidlapas, kas pieejamas VFIC tīmekļa vietnē (www.nfip.eu) (2).

Katram VFIC jābūt piekļuvei attiecīgajām policijas datubāzēm konkrētajā valstī. Uz tādas informācijas apmaiņu, kas skar konkrētas personas, attiecas piemērojamie valstu un starptautiskie tiesību akti, tostarp Padomes Prīmes lēmums (3) vai arī divpusēji vai daudzpusēji nolīgumi.

VFIC ir jānodrošina, lai visai informācijai veiktu kvalitātes kontroli par tās saturu.

Attiecīgā gadījumā VFIC var šādu informācijas apmaiņu veikt arī ar citām iestādēm vai struktūrām, kas veicina drošību un drošumu.

Informācijas apmaiņa vienmēr notiek, izmantojot atbilstošās veidlapas, kas pieejamas VFIC tīmekļa vietnē.

III.   POLICIJAS INFORMĀCIJAS APMAIŅA

1.   Informācijas veidi

Var nošķirt vispārīgu informāciju un informāciju par personām. Ar terminu “pasākums” apzīmē konkrētas futbola sacensības vai turnīru visos tā aspektos.

a)   Vispārīga informācija

Vispārīgo informāciju var iedalīt trīs kategorijās:

| — | stratēģiskā informācija: informācija, kas raksturo visus pasākuma aspektus, īpašu uzmanību pievēršot ar pasākumu saistītajiem drošības un drošuma riskiem; |
| --- | --- |

—

stratēģiskā informācija: informācija, kas raksturo visus pasākuma aspektus, īpašu uzmanību pievēršot ar pasākumu saistītajiem drošības un drošuma riskiem;

| — | operatīvā informācija: informācija, kas palīdz analizēt jebkādus ar attiecīgo pasākumu saistītos potenciālos riskus; |
| --- | --- |

—

operatīvā informācija: informācija, kas palīdz analizēt jebkādus ar attiecīgo pasākumu saistītos potenciālos riskus;

| — | taktiskā informācija: informācija, kas personai, kura ir atbildīga operatīvajā līmenī, pasākuma laikā palīdz atbilstoši reaģēt uz drošības un drošuma problēmām. |
| --- | --- |

—

taktiskā informācija: informācija, kas personai, kura ir atbildīga operatīvajā līmenī, pasākuma laikā palīdz atbilstoši reaģēt uz drošības un drošuma problēmām.

b)   Informācija par personām

Šajā kontekstā informācija par personām nozīmē informāciju par indivīdiem, kurus uzskata par tādiem, kas saistībā ar attiecīgo pasākumu rada potenciālu risku sabiedrības drošībai. Starp šādām personām varētu būt indivīdi, kas agrāk izraisījuši vardarbību vai nekārtības vai bijuši tajās iesaistītas saistībā ar futbola sacensībām.

2.   Informācijas apmaiņas hronoloģiskā secība

Var nošķirt trīs posmus – pirms pasākuma, pasākuma laikā un pēc pasākuma. Ne vienmēr šie trīs posmi ir stingri jānošķir.

a)   Rīkotājas valsts VFIC uzdevums

1.   Pirms pasākuma:

atbalstītājas valsts/valstu futbola informācijas centram nosūta informācijas prasības. Šajā dokumentā iekļauj:

| — | riska analīzi par ārvalstu komandas līdzjutējiem; |
| --- | --- |

—

riska analīzi par ārvalstu komandas līdzjutējiem;

| — | citu svarīgu informāciju par pasākuma drošību un drošumu, piemēram, ziņas par atbalstītāju ceļošanu un politisku vai cita veida apdraudējumu. |
| --- | --- |

—

citu svarīgu informāciju par pasākuma drošību un drošumu, piemēram, ziņas par atbalstītāju ceļošanu un politisku vai cita veida apdraudējumu.

Rīkotājas valsts VFIC sniedz informāciju par spēkā esošajiem tiesību aktiem un iestāžu politiku (piemēram, alkohola jomā), pasākuma rīkošanu un svarīgākajiem drošības un drošuma darbiniekiem.

Attiecīgo VFIC rīcībā jānodod visa svarīgākā informācija, kas, izmantojot atbilstošas veidlapas, jāievada VFIC tīmekļa vietnē.

atbalstītāja valsts/valstis jālūdz savlaicīgi sniegt precīzu informāciju par bīstamu un nebīstamu līdzjutēju pārvietošanos, komandu, kas piedalīsies sacensībās (gadījumā, ja pastāv noteikts apdraudējums), un biļešu tirdzniecību, kā arī jebkādu citu attiecīgu informāciju.

Rīkotājas valsts VFIC atbalstītājas valsts (valstu) VFIC sniedz informāciju arī par ārvalstu policijas delegācijas iekļaušanu rīkotājas valsts policijas operācijā, informāciju par ārvalstu līdzjutējiem u. c.

2.   Pasākuma laikā:

rīkotājas valsts VFIC var lūgt apstiprināt iepriekš iesniegto informāciju un iesniegt atjauninātu riska analīzi. Šādu lūgumu nosūta un uz to atbild ar sadarbības koordinatoru starpniecību, ja šāda sistēma ir izveidota.

rīkotājas valsts VFIC vēlāk informē par sniegtās informācijas pareizību.

Izcelsmes valsts un attiecīgo tranzītvalstu VFIC sniedz arī vispārīgu informāciju par tādu līdzjutēju nosūtīšanu atpakaļ, kuri tikuši izraidīti un/vai kuriem atteikta ieceļošana.

3.   Pēc pasākuma beigām:

Rīkotājas valsts VFIC (izmantojot VFIC tīmekļa vietnē pieejamās veidlapas) atbalstītājas valsts VFIC sniedz informāciju:

| — | par līdzjutēju uzvedību, lai varētu atjaunināt tās valsts VFIC, kurā tie dzīvo, un/vai tā kluba VFIC, kuru tie atbalsta; |
| --- | --- |

—

par līdzjutēju uzvedību, lai varētu atjaunināt tās valsts VFIC, kurā tie dzīvo, un/vai tā kluba VFIC, kuru tie atbalsta;

| — | attiecībā uz jebkāda starpgadījuma aprakstu. Informācijas apmaiņu par aizturēšanu vai sankcijām veic saskaņā ar valstu un starptautiskajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz jebkāda starpgadījuma aprakstu. Informācijas apmaiņu par aizturēšanu vai sankcijām veic saskaņā ar valstu un starptautiskajiem tiesību aktiem;

| — | par to sniegtās informācijas operatīvo lietderību un par ārvalstu policijas delegācijas(-u) atbalstu (skat. 2. nodaļu). |
| --- | --- |

—

par to sniegtās informācijas operatīvo lietderību un par ārvalstu policijas delegācijas(-u) atbalstu (skat. 2. nodaļu).

b)   Atbalstītājas valsts/valstu VFIC uzdevumi

1.   Pirms pasākuma:

Atbalstītājas valsts/valstu VFIC atbild uz rīkotājas valsts VFIC informācijas prasībām un pēc savas ierosmes sniedz visu attiecīgo informāciju arī visiem citiem iesaistītajiem VFIC.

2.   Pasākuma laikā:

Sniegto informāciju pastāvīgi atjaunina, kā arī veic līdzjutēju pārvietošanās un uzturēšanās novērošanu. Rīkotājai valstij un ikvienam citam iesaistītajam VFIC sniedz arī lietderīgu informāciju par starpgadījumiem, kas to valstīs saistībā ar attiecīgajiem pasākumiem notikuši sacensību vai turnīru laikā.

3.   Pēc pasākuma beigām:

Pamatojoties uz rīkotājas valsts VFIC un ārvalstu policijas delegācijas sniegto informāciju, atjaunina riska analīzi (skat. 2. nodaļu).

Veic novērtējumu par informācijas apmaiņu un ārvalstu policijas delegācijas darbu.

2.   IEDAĻA

Papildu ieteikumi par VFIC uzdevumiem

Valsts mērogā VFIC koordinē informācijas apmaiņu par futbola sacensībām un attiecīgos gadījumos koordinē un rīko ar izlūkdatiem strādājošo darbinieku un/vai novērotāju apmācību un darbu.

VFIC kalpo par kanālu informācijas apmaiņai ar valstīm, kas nav ES dalībvalstis. Ja šīm valstīm nav VFIC, tad tās būtu jāaicina izraudzīties galveno, vienīgo kontaktpunktu. Kontaktinformācija būtu jānosūta citiem VFIC un jāievada VFIC tīmekļa vietnē.

Valsts mērogā VFIC kalpo par zināšanu centru. Papildus policijai VFIC zināšanu centra loma būtu jāsekmē arī ierēdņiem un akadēmisko aprindu pārstāvjiem.

VFIC var slēgt oficiālus divpusējus nolīgumus ar trešām personām par noteiktas informācijas apmaiņu saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem. Šādu informāciju nedrīkst nodot tālāk bez tās sniedzēja piekrišanas.

rīkotājas valsts VFIC sazinās ar atbalstītājas valsts/valstu VFIC ar izraudzīto sadarbības koordinatoru starpniecību, ja tādi ir iecelti.

rīkotājas valsts VFIC ar atbalstītājas valsts VFIC sazinās ar izraudzītā sadarbības koordinatora vai attiecīgās valsts operāciju koordinatora starpniecību.

Attiecībā uz tādiem jautājumiem kā terorisma apkarošana, smagi noziegumi un organizētā noziedzība rīkotājas valsts VFIC vai kompetentā policijas iestāde sazinās ar jebkura pastāvošā tīkla vai šim nolūkam iecelta īpaša sadarbības koordinatora starpniecību.

Nozīmīgu atbalstu to valstu iestādēm, kas rīko lielus starptautiskus futbola turnīrus, saskaņā ar savām juridiskajām pilnvarām var dot Eiropols, pēc pieprasījuma sniedzot attiecīgu informāciju un analīzi, kā arī veicot vispārējus apdraudējuma novērtējumus saistībā ar smagiem noziegumiem, organizēto noziedzību un terorismu. Lai atvieglotu informācijas apmaiņu, attiecīgā pasākuma laikā tā norises vietā var atrasties arī Eiropola sadarbības koordinators (ESK) (4).

Ja pastāv vietējais futbola informācijas centrs, tad tas sadarbojas ar VFIC. Vietējais informācijas centrs un VFIC viens otru pastāvīgi informē. Informācijas plūsmā jāņem vērā informācija, ko sniedz ārvalstu policijas delegācija.

2.   NODAĻA

Policijas sagatavošanas darbs saistībā ar konkrētu pasākumu

Ārvalstu policijas delegācijas

Saistībā ar konkrēto pasākumu paredzamā policijas darba efektīva sagatavošana rīkotājā valstī jāatbalsta ar vispusīgu informācijas apmaiņu saskaņā ar principiem, kuri izklāstīti šās rokasgrāmatas 1. nodaļā.

Rīkotājas valsts futbola informācijas centram pēc padziļinātas apspriešanās ar savas valsts policiju būtu jāuzaicina ārvalstu policijas delegācijas no valstīm, kas var sniegt noteiktu papildu vērtību. Šī papildu vērtība būtu jāapsver atkarībā no vairākiem faktoriem, piemēram, ņemot vērā profesionālo pieredzi ārvalstu līdzjutēju, tostarp bīstamo līdzjutēju, uzvedības kontrolē un spēju rīkotājas valsts policijai sniegt informāciju, kas vajadzīga sabiedriskās kārtības apdraudējuma samazināšanai.

Rīkotājas valsts VFIC var uzaicināt arī tādus policijas darbiniekus, kas vēlas gūt pieredzi kā ārvalstu policijas delegācijas dalībnieki, dodot tiem iespēju nākotnē sniegt papildu vērtību futbola sacensībās, kurās iesaistīti līdzjutēji no to valstīm.

Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/348/TI atsevišķas starptautiska mēroga futbola spēles gadījumā oficiālo uzaicinājumu ārvalstu policijas delegācijām nosūta ar rīkotājas valsts VFIC starpniecību, kuru konsultēs attiecīgās policijas iestādes. Atkarībā no sadarbības konkrētajiem mērķiem uzaicinājumā būtu jānorāda delegācijas sastāvs un jāprecizē tās dalībnieku pienākumi un atbildība. Tajā būtu arī jānorāda ārvalstu policijas delegācijas paredzamais uzturēšanās ilgums rīkotājā valstī.

Starptautisku turnīru un atsevišķas spēles gadījumā (ja to pieprasa vienas vai otras valsts VFIC) oficiālo uzaicinājumu ārvalstu policijas delegācijai pēc rīkotājas valsts VFIC ieteikuma nosūta rīkotājas valsts atbildīgā ministrija, un to var saistīt ar starpvaldību nolīgumu.

Ja rīkotājas valsts VFIC neuzaicina ārvalstu policijas delegāciju, tad sūtītājas valsts VFIC var – ja uzskata, ka tas ir vajadzīgs, – pēc savas ierosmes rīkotājas valsts VFIC iesniegt priekšlikumu par delegācijas nosūtīšanu. Ja rīkotājas valsts VFIC šo priekšlikumu nepieņem, tad jebkāda policijas delegācija, kas tomēr dodas uz minēto valsti, rīkojas neoficiāli un šī rokasgrāmata uz to nekādi neattiecas.

Par ārvalstu policijas delegācijas uzturēšanās praktiskajiem aspektiem (piemēram, policijas pilnvaras, aprīkojums, formastērpi u. c.) vienojas sarunās starp attiecīgajiem VFIC pēc apspriešanās ar vietējiem policijas dienestiem atsevišķas futbola spēles gadījumā. Ja nav noslēgts divpusējs valstu valdību nolīgums, šiem aspektiem jāatbilst Padomes Lēmuma 2008/616/TI (5) 17. pantam un spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem.

Ārvalstu delegācijas dalībnieku skaits nedrīkst būt lielāks par to, kam piekritusi rīkotājas valsts VFIC, un tai ir jāievēro rīkotājas valsts policijas komandstruktūra un kontroles kārtība. Ja delegācijas dalībnieki rīkojas, pārkāpjot vienošanos, tad šī rokasgrāmata un piemērojamie ES Padomes lēmumi un līgumi uz viņu rīcību nekādi neattiecas.

Par lūgto atbalstu ar attiecīgo VFIC jāvienojas pietiekami savlaicīgi pirms turnīra vai atsevišķas futbola spēles, lai ārvalstu delegācijai būtu pietiekami ilgs sagatavošanās laiks. Šajā sakarā atbalsta lūgums būtu jāiesniedz pēc iespējas ātrāk pēc tam, kad paziņots spēles datums.

Atsevišķām starptautiskām spēlēm ārvalstu policijas delegācijai būs vajadzīgas vismaz 3 nedēļas laika, lai sagatavotos. Ja par spēli paziņo mazāk nekā 3 nedēļas iepriekš (piemēram, Eiropas klubu sacensību pēdējos posmos vai riska līmeņa palielināšanās dēļ), tad uzaicinājumu nosūta nekavējoties. Starptautisku turnīru gadījumā ārvalstu policijas delegācijai būs vajadzīgas vismaz 16 nedēļas laika, lai sagatavotos.

Finanšu noteikumi

Rīkotāja valsts vienmēr maksā par izmitināšanu, ēdienu (vai maksā dienas naudu) un citiem pakalpojumiem, ko šajā valstī nodrošina, bet attiecīgā ārvalsts sedz delegācijas dalībnieku ceļošanas izdevumus un maksā viņu algas. Izņēmuma gadījumos valstu futbola informācijas centri var vienoties par citiem noteikumiem. Šie noteikumi jāprecizē protokolā par ārvalstu policijas delegāciju izmantošanu, kas pieejams VFIC tīmekļa vietnē.

Policijas pienākumu organizēšana

Policijas spēkiem rīkotājā valstī ārvalstu policijas delegācijas svarīgākajiem dalībniekiem jānodrošina iespēja iepazīties ar policijas darba organizāciju rīkotājā valstī un/vai pilsētā(-ās), kur notiek sacensības, un stadionu atrašanās vietu, kā arī iepazīties ar operācijas komandieri(-iem) sacensību norises pilsētā(-ās) sacensību dienā(-ās):

| — | starptautisku turnīru gadījumā tam būtu jānotiek vismaz vienu mēnesi pirms turnīra (piemēram, rīkojot mācības vai seminārus ārvalstu policijas delegācijas svarīgākajiem dalībniekiem); |
| --- | --- |

—

starptautisku turnīru gadījumā tam būtu jānotiek vismaz vienu mēnesi pirms turnīra (piemēram, rīkojot mācības vai seminārus ārvalstu policijas delegācijas svarīgākajiem dalībniekiem);

| — | atsevišķu starptautisku spēļu gadījumos tas jādara kādā no dienām pirms spēles. |
| --- | --- |

—

atsevišķu starptautisku spēļu gadījumos tas jādara kādā no dienām pirms spēles.

Atbalsts ārvalstu policijas delegācijai

Ir ļoti svarīgi nodrošināt visu ārvalstu policijas delegācijas dalībnieku drošību, un tas jāatspoguļo visos rīkotājas valsts un ārvalstu policijas delegācijas riska novērtējumos attiecībā uz policijas spēku izvēršanu.

Ārvalstu policijas delegācijas dalībniekiem, jo īpaši sadarbības koordinatoram, operācijas koordinatoram un operatīvajiem policijas darbiniekiem (skat. turpmāk), būtu jāstrādā blakus vietējiem policijas darbiniekiem (ko parasti dēvē par pavadoņiem), kam pašiem jābūt aktīvā dienesta policijas darbiniekiem – vēlams ar pieredzi policijas darbībās futbola sacensību laikā savā pilsētā vai valstī, tostarp ar zināšanām par sacensību norises vietu un iespējamiem riska rajoniem.

Pavadoņiem:

| — | jābūt iekļautiem attiecīgajā valsts/vietēja mēroga policijas operācijā un jāspēj nodot informācija, kas operatīvajiem policijas komandieriem ļauj pieņemt svarīgākos lēmumus; |
| --- | --- |

—

jābūt iekļautiem attiecīgajā valsts/vietēja mēroga policijas operācijā un jāspēj nodot informācija, kas operatīvajiem policijas komandieriem ļauj pieņemt svarīgākos lēmumus;

| — | jābūt zināšanām par savu policijas spēku organizatorisko struktūru, procesiem un komandstruktūru; |
| --- | --- |

—

jābūt zināšanām par savu policijas spēku organizatorisko struktūru, procesiem un komandstruktūru;

| — | nedrīkst uzdot novērot savas valsts bīstamos līdzjutējus, kamēr tie veic ārvalstu policijas delegācijas dalībnieku pavadoņu pienākumus; |
| --- | --- |

—

nedrīkst uzdot novērot savas valsts bīstamos līdzjutējus, kamēr tie veic ārvalstu policijas delegācijas dalībnieku pavadoņu pienākumus;

| — | jābūt sīki instruētiem par rīkotājas valsts policijas operāciju, saviem pienākumiem un uzdevumiem, kuru izpildi sagaida no ārvalstu policijas delegācijas dalībniekiem; |
| --- | --- |

—

jābūt sīki instruētiem par rīkotājas valsts policijas operāciju, saviem pienākumiem un uzdevumiem, kuru izpildi sagaida no ārvalstu policijas delegācijas dalībniekiem;

| — | jābūt atbildīgiem par ārvalstu policijas delegācijas drošību un jānodrošina saziņas kanāls ar rīkotājas valsts policiju; |
| --- | --- |

—

jābūt atbildīgiem par ārvalstu policijas delegācijas drošību un jānodrošina saziņas kanāls ar rīkotājas valsts policiju;

| — | jābūt izvērstiem kopā ar ārvalstu policijas delegāciju visā operācijas laikā – tas ļaus izveidot efektīvas darba attiecības; |
| --- | --- |

—

jābūt izvērstiem kopā ar ārvalstu policijas delegāciju visā operācijas laikā – tas ļaus izveidot efektīvas darba attiecības;

| — | jāstrādā ar ārvalstu policijas delegāciju vienā kopīgā valodu, par ko iepriekš panākta vienošanās. |
| --- | --- |

—

jāstrādā ar ārvalstu policijas delegāciju vienā kopīgā valodu, par ko iepriekš panākta vienošanās.

Ārvalstu policijas delegācijas sastāvs un uzdevumi

Ārvalstu policijas delegācijas sastāvam jābūt tādam, lai tās dalībnieki varētu sniegt atbalstu rīkotājas valsts policijas operācijai, piemēram:

| 1. | pastāvīgi veicot dinamisku riska novērtējumu un par to informējot rīkotājas valsts policiju (skat. 1. papildinājumu); |
| --- | --- |

1.

pastāvīgi veicot dinamisku riska novērtējumu un par to informējot rīkotājas valsts policiju (skat. 1. papildinājumu);

| 2. | runājot un uzturot dialogu ar ārvalstu līdzjutējiem; |
| --- | --- |

2.

runājot un uzturot dialogu ar ārvalstu līdzjutējiem;

| 3. | ja to atļauj rīkotājas valsts tiesību akti un ar rīkotājas valsts piekrišanu – vācot izlūkdatus un pierādījumus rīkotājas valsts policijas vārdā vai savām vajadzībām. |
| --- | --- |

3.

ja to atļauj rīkotājas valsts tiesību akti un ar rīkotājas valsts piekrišanu – vācot izlūkdatus un pierādījumus rīkotājas valsts policijas vārdā vai savām vajadzībām.

Atkarībā no sniedzamā atbalsta konkrētā veida delegācijas sastāvs varētu būt šāds:

| 1. | delegācijas vadītājs, kam funkcionāli un hierarhiski pakļauta ārvalstu policijas delegācija; |
| --- | --- |

1.

delegācijas vadītājs, kam funkcionāli un hierarhiski pakļauta ārvalstu policijas delegācija;

| 2. | sadarbības koordinators (vai vairāki, ja attiecīgie VFIC tā vienojušies), kas ir jo īpaši atbildīgs par informācijas apmaiņu starp savu valsti un rīkotāju valsti; |
| --- | --- |

2.

sadarbības koordinators (vai vairāki, ja attiecīgie VFIC tā vienojušies), kas ir jo īpaši atbildīgs par informācijas apmaiņu starp savu valsti un rīkotāju valsti;

| 3. | operācijas koordinators, kas ir atbildīgs par ārvalstu policijas darbinieku darba koordināciju; |
| --- | --- |

3.

operācijas koordinators, kas ir atbildīgs par ārvalstu policijas darbinieku darba koordināciju;

| 4. | operatīvie policijas darbinieki (civildrēbēs vai formastērpā), kas pilda tādus pienākumus kā novērošana, kontakti ar līdzjutējiem, pavadīšana u. tml.; |
| --- | --- |

4.

operatīvie policijas darbinieki (civildrēbēs vai formastērpā), kas pilda tādus pienākumus kā novērošana, kontakti ar līdzjutējiem, pavadīšana u. tml.;

| 5. | priekšstāvis/preses pārstāvis. Ja nepieciešams, par priekšstāvi var būt ārvalstu policijas delegācijas vadītājs vai arī viņam var būt savs preses pārstāvis. |
| --- | --- |

5.

priekšstāvis/preses pārstāvis. Ja nepieciešams, par priekšstāvi var būt ārvalstu policijas delegācijas vadītājs vai arī viņam var būt savs preses pārstāvis.

Galvenie uzdevumi:

Sadarbības koordinators un/vai operāciju koordinators

Sadarbības koordinatora un/vai operāciju koordinatora norīkošanai vajadzētu veicināt efektīvu informācijas apmaiņu starp ārvalstu un rīkotājas valsts iestādēm saistībā ar atsevišķu futbola spēli vai turnīru.

Abas funkcijas var veikt viens un tas pats policijas darbinieks. Par to, kad tas būtu vajadzīgs, jālemj rīkotājas valsts un ārvalstu policijas spēkiem, vienojoties katrā gadījumā atsevišķi pirms došanās uz rīkotāju valsti.

Sadarbības koordinatoram/operāciju koordinatoram ir vismaz:

| — | labi jāzina šī rokasgrāmata; |
| --- | --- |

—

labi jāzina šī rokasgrāmata;

| — | jāpārzina procesi, kas vajadzīgi informācijas starptautiskas apmaiņas atvieglošanai; |
| --- | --- |

—

jāpārzina procesi, kas vajadzīgi informācijas starptautiskas apmaiņas atvieglošanai;

| — | jāspēj efektīvi pārstāvēt savu valsti un savus uzdevumus saziņā ar rīkotājas valsts policijas dienestiem (proti, jābūt diplomātiskam, pašapzinīgam, neatkarīgam un spējīgam sazināties kopīgā valodā, par ko iepriekš panākta vienošanās); |
| --- | --- |

—

jāspēj efektīvi pārstāvēt savu valsti un savus uzdevumus saziņā ar rīkotājas valsts policijas dienestiem (proti, jābūt diplomātiskam, pašapzinīgam, neatkarīgam un spējīgam sazināties kopīgā valodā, par ko iepriekš panākta vienošanās);

| — | jābūt pamatzināšanām par tādiem jautājumiem kā ar futbolu saistīta vardarbība/nekārtības savā valstī. |
| --- | --- |

—

jābūt pamatzināšanām par tādiem jautājumiem kā ar futbolu saistīta vardarbība/nekārtības savā valstī.

Sadarbības koordinatora/operāciju koordinatora galvenos uzdevumus var apkopot šādi:

| — | vākt informāciju/izlūkdatus un veikt to apmaiņu starp savu delegāciju un rīkotājas valsts/vietējiem policijas spēkiem; |
| --- | --- |

—

vākt informāciju/izlūkdatus un veikt to apmaiņu starp savu delegāciju un rīkotājas valsts/vietējiem policijas spēkiem;

| — | nodrošināt savu operatīvo policijas darbinieku (formastērpā un/vai civildrēbēs) efektīvu izvēršanu, lai tie varētu pilnībā iesaistīties rīkotājas valsts policijas operācijā attiecīgajā pasākumā; |
| --- | --- |

—

nodrošināt savu operatīvo policijas darbinieku (formastērpā un/vai civildrēbēs) efektīvu izvēršanu, lai tie varētu pilnībā iesaistīties rīkotājas valsts policijas operācijā attiecīgajā pasākumā;

| — | sniegt savlaicīgus un atbilstošus ieteikumus rīkotājas valsts/vietējo policijas spēku komandierim. |
| --- | --- |

—

sniegt savlaicīgus un atbilstošus ieteikumus rīkotājas valsts/vietējo policijas spēku komandierim.

Starptautisku turnīru laikā sadarbības koordinators visdrīzāk atradīsies vienotā vai divpusējā valstu policijas informācijas koordinācijas centrā (PIKC), savukārt operāciju koordinators var atrasties vietējā informācijas centrā apgabalā, kurā notiks spēle. Atsevišķu spēļu gadījumā tie var atrasties rīkotājas valsts VFIC vai citā atbilstošā vidē.

Atsevišķas spēles gadījumā sadarbības koordinators/operāciju koordinators cieši sadarbojas ar rīkotājas pilsētas policijas spēkiem.

Lai tie varētu efektīvi veikt savas funkcijas, rīkotājas valsts policija sadarbības koordinatoram/operāciju koordinatoram nodrošina piekļuvi vajadzīgajam tehniskajam aprīkojumam.

Operatīvie policijas darbinieki

Līdzsvaroti izvēršot ārvalstu operatīvos policijas darbiniekus, vai nu formastērpos vai civildrēbēs (ko parasti dēvē par novērotājiem):

| — | rīkotājas valsts policijas spēki viņus var izmantot, lai uzturētu dialogu ar ārvalstu līdzjutējiem nolūkā kontrolēt pūļa kustību; |
| --- | --- |

—

rīkotājas valsts policijas spēki viņus var izmantot, lai uzturētu dialogu ar ārvalstu līdzjutējiem nolūkā kontrolēt pūļa kustību;

| — | var panākt, ka samazinās pūlī esošo bīstamo līdzjutēju anonimitāte un viņu spēja nesodīti kūdīt uz vardarbības vai nekārtību aktiem un/vai iesaistīties šādos aktos. |
| --- | --- |

—

var panākt, ka samazinās pūlī esošo bīstamo līdzjutēju anonimitāte un viņu spēja nesodīti kūdīt uz vardarbības vai nekārtību aktiem un/vai iesaistīties šādos aktos.

Operatīvajiem policijas darbiniekiem jābūt pieredzei policijas operāciju īstenošanai futbola sacensību laikā savā valstī.

Tiem:

| — | jābūt prasmēm un pieredzei (ja vajadzīgs) īstenot efektīvu dialogu, lai ietekmētu līdzjutēju uzvedību, un/vai |
| --- | --- |

—

jābūt prasmēm un pieredzei (ja vajadzīgs) īstenot efektīvu dialogu, lai ietekmētu līdzjutēju uzvedību, un/vai

| — | jābūt speciālistiem tādās jomās kā viņu valsts līdzjutēju uzvedība un šo līdzjutēju radītais potenciālais risks, kā arī |
| --- | --- |

—

jābūt speciālistiem tādās jomās kā viņu valsts līdzjutēju uzvedība un šo līdzjutēju radītais potenciālais risks, kā arī

| — | jāspēj pasākuma laikā rīkotājas valsts policijas spēku komandieriem ar savu sadarbības koordinatoru/operāciju koordinatoru starpniecību efektīvi nodot informāciju par to, kāda veida risku minētie līdzjutēji varētu radīt jebkurā konkrētā brīdī un vietā. |
| --- | --- |

—

jāspēj pasākuma laikā rīkotājas valsts policijas spēku komandieriem ar savu sadarbības koordinatoru/operāciju koordinatoru starpniecību efektīvi nodot informāciju par to, kāda veida risku minētie līdzjutēji varētu radīt jebkurā konkrētā brīdī un vietā.

Ārvalstu policijas delegācijas dalībniekiem jāspēj runāt gan par pozitīviem, gan negatīviem jautājumiem, kas attiecas uz viņu valsts komandu/līdzjutējiem. Rīkotājas valsts policijas spēku komandieriem tas ļaus pieņemt līdzsvarotus lēmumus par nepieciešamību iejaukties vai atvieglot līdzjutēju likumīgu uzvedību.

Šajā ziņā jāuzsver, ka ārvalstu operatīvo policijas darbinieku galvenais uzdevums ir konsultēt, nevis piedalīties operatīvajās darbībās vai lēmumu pieņemšanā.

Atkarībā no vienošanās ar rīkotāju valsti ārvalstu operatīvos policijas darbiniekus var izmantot arī izlūkdatu/pierādījumu vākšanai ar aprīkojumu, par ko panākta attiecīga vienošanās, lai šādus izlūkdatus vai pierādījumus izmantotu rīkotājas valsts policijas vajadzībām vai kriminālvajāšanai minēto policijas darbinieku valstī.

3.   NODAĻA

Policijas spēku sadarbība pasākuma laikā

Atbalsts un papildu vērtība, ko ārvalstu policijas delegācija var sniegt rīkotājas valsts policijas operācijām, jāizmanto pēc iespējas plašāk.

Ārvalstu policijas delegācija būtu jāinformē par rīkotājas valsts policijas spēku operatīvo plānu (tostarp par pūļa kontroles principiem un pieļaujamās uzvedības līmeņiem). Delegācijas dalībnieki pilnībā jāiekļauj rīkotājas valsts policijas spēku operācijā (un viņiem jādod iespēja piedalīties un iesaistīties informatīvajās sanāksmēs pirms un pēc futbola spēlēm).

Par valodu lietojumu iesaistītajām valstīm būtu jāvienojas jau iepriekš.

Rīkotājas valsts policijai un ārvalstu policijas delegācijai pastāvīgi jāinformē savi attiecīgie VFIC par notikumiem operācijas laikā un 7 dienu laikā pēc spēles tiem jāiesniedz attiecīgs ziņojums.

Ārvalstu policijas delegācijas dalībniekiem jāpalīdz izvairīties no plašsaziņas līdzekļu uzmanības, ja vien ar delegācijas vadītāju nav panākta īpaša vienošanās.

Ārvalstu policijas delegācijai būtu vienmēr jānodrošina, lai delegācijas dalībnieku rīcība nevajadzīgi neapdraudētu citu personu drošību (6).

Ārkārtas situācijās (piemēram, ja pastāv tieši draudi viņu fiziskajai drošībai) vai ja taktisku apsvērumu dēļ ir pieņemts attiecīgs kopīgs lēmums, ārvalstu policijas darbinieki, kas strādā formastērpos, izmanto ārvalstu policijas standarta atstarojošas identifikācijas vestes, kā aprakstīts 3. papildinājumā. Katrs ārvalstu policists, dodoties uz ārvalstīm, ņem līdz šādu vesti.

Rīkotājas valsts policijas spēkiem, konsultējoties ar futbola sacensību rīkotājiem, jānodrošina, lai ārvalstu policijas delegācijai attiecīgā gadījumā būtu nodrošināta iekļūšana stadionā un akreditācija (sēdvietas nav vajadzīgas), kas delegācijai dotu iespēju pilnvērtīgi veikt savus uzdevumus. Instruktāžā(-ās) pirms spēles par to būtu jāinformē kārtības sargi un citi drošības un drošuma darbinieki.

Valstīm, kurām ir juridiskas iespējas nepieļaut bīstamo līdzjutēju došanos uz ārvalstīm, būtu jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai efektīvi sasniegtu šo mērķi, un būtu attiecīgi jāinformē rīkotāja valsts. Katrai valstij būtu jāveic visi iespējamie pasākumi, lai nepieļautu, ka tās pilsoņi piedalās sabiedriskās kārtības traucējumos ārvalstīs un/vai to organizē.

Rīkotājas valsts policijas spēku rīcībā vajadzētu būt pietiekami daudziem to valodu tulkiem, kurās runā līdzjutēji no ārvalstīm. Tas ļautu novērst to, ka šo uzdevumu pilda ārvalstu policijas delegācijas, kas tām neļautu nodarboties ar to operatīvajiem uzdevumiem. Šie tulki varētu arī atvieglināt saziņu starp rīkotājas valsts policiju un ārvalstu policijas delegāciju.

4.   NODAĻA

Policijas un rīkotāja sadarbība

1.   IEDAĻA

Rīkotāja uzdevumi

Starptautiska mēroga futbola spēļu rīkotājiem būtu jādara viss, kas ir viņu spēkos, lai panāktu drošību un efektīvu pūļa kontroli stadionā pirms spēles, spēles laikā un pēc spēles un lai policiju varētu izmantot, cik efektīvi vien iespējams.

Viens no priekšnosacījumiem efektīvai stratēģijai starptautisku futbola spēļu rīkošanā ir tāda pieeja, kas paredz koordināciju starp visām iesaistītajām pusēm. Tādēļ stingri ieteicama ir cieša sadarbība starp rīkotāju, iesaistītajiem privātajiem partneriem, publiskajām iestādēm un policiju.

Lai samazinātu drošības un drošuma riskus, iestādēm un/vai policijai būtu rīkotājam jānosaka minimālās prasības, kas tam jāievēro, lai rīkotu starptautiska mēroga futbola sacensības. Šim nolūkam var izmantot Eiropas Padomes kontrolsarakstu (skat. 9. nodaļu).

2.   IEDAĻA

Policijas un rīkotāja sadarbība

Rīkotājam būtu jāieceļ viena persona, kas būtu atbildīga par drošību stadionā (ko parasti sauc par drošības amatpersonu). Ir svarīgi, lai policija uzturētu saziņu ar šo personu.

Policijai un organizācijai, kas atbildīga par drošību stadionā, būtu jāsadarbojas, vienai otru papildinot un neskarot katras puses konkrētos pienākumus, kompetenci un uzdevumus, kas noteikti valsts tiesību aktos un/vai paredzēti ar rakstisku vienošanos starp rīkotāju un policiju.

Ja vien to nenosaka valsts tiesību akti, ar šādu vienošanos būtu jānosaka, kādi uzdevumi jāveic rīkotājam un kādi policijai, īpašu uzmanību pievēršot drošības amatpersonas un policijas operatīvā komandiera attiecīgajiem pienākumiem, kā arī drošības personāla un policijas darbinieku pienākumiem.

Ja vien to nenosaka valsts tiesību akti, ar šādu vienošanos būtu arī konkrēti jānosaka:

| — | kam jāizveido kordons pie ieejas stadionā un jāveic pārmeklēšana; |
| --- | --- |

—

kam jāizveido kordons pie ieejas stadionā un jāveic pārmeklēšana;

| — | kam jāuzņemas atbildība par novērošanas un pūļa kontroles pasākumiem un jāpieņem lēmumi atvērt vai slēgt vārtus vai turniketus; |
| --- | --- |

—

kam jāuzņemas atbildība par novērošanas un pūļa kontroles pasākumiem un jāpieņem lēmumi atvērt vai slēgt vārtus vai turniketus;

| — | kādu palīdzību policijas darbinieki sniegs drošības personālam un/vai otrādi nekārtību novēršanā vai darbā ar kārtības traucētājiem; |
| --- | --- |

—

kādu palīdzību policijas darbinieki sniegs drošības personālam un/vai otrādi nekārtību novēršanā vai darbā ar kārtības traucētājiem;

| — | kam jāpieņem lēmums par spēles sākuma atlikšanu un kādos apstākļos tas darāms (parasti rīkotājam tas jādara drošības apsvērumu dēļ, bet policijai – reālu vai potenciālu sabiedriskās kārtības traucējumu gadījumā); |
| --- | --- |

—

kam jāpieņem lēmums par spēles sākuma atlikšanu un kādos apstākļos tas darāms (parasti rīkotājam tas jādara drošības apsvērumu dēļ, bet policijai – reālu vai potenciālu sabiedriskās kārtības traucējumu gadījumā);

| — | kam un kādos apstākļos jāpieņem lēmums par spēles atcelšanu un kas būs atbildīgs par saziņu ar spēles tiesnesi; |
| --- | --- |

—

kam un kādos apstākļos jāpieņem lēmums par spēles atcelšanu un kas būs atbildīgs par saziņu ar spēles tiesnesi;

| — | apstākļi, kuros policijai jāpārņem kontrole pār visu stadionu vai tā daļu un procedūra šādai rīcībai un kontroles iespējamai nodošanai atpakaļ rīkotājam; |
| --- | --- |

—

apstākļi, kuros policijai jāpārņem kontrole pār visu stadionu vai tā daļu un procedūra šādai rīcībai un kontroles iespējamai nodošanai atpakaļ rīkotājam;

| — | kas vadīs un pārraudzīs stadiona evakuāciju un kādos apstākļos; |
| --- | --- |

—

kas vadīs un pārraudzīs stadiona evakuāciju un kādos apstākļos;

| — | kas informēs glābšanas dienestus par visiem starpgadījumiem, kam vajadzīga vai var būt vajadzīga to klātbūtne; |
| --- | --- |

—

kas informēs glābšanas dienestus par visiem starpgadījumiem, kam vajadzīga vai var būt vajadzīga to klātbūtne;

| — | kas ierosinās ārkārtas situācijām paredzētās rīkotāju procedūras. |
| --- | --- |

—

kas ierosinās ārkārtas situācijām paredzētās rīkotāju procedūras.

5.   NODAĻA

Policijas spēku un tiesu un prokuratūras iestāžu sadarbība

Lasot šo nodaļu, būtu jāņem vērā lielās atšķirības dalībvalstu tiesu un prokuratūras iestāžu struktūrā un kompetencē.

Cieša sadarbība starp policijas spēkiem un tiesu un prokuratūras iestādēm var būt ļoti izdevīga gan atsevišķu spēļu, gan futbola turnīru gadījumos.

Lai gan rīkotājai valstij vienīgajai ir suverenitāte un jurisdikcija izskatīt visus iespējamos pārkāpumus, kas saistīti ar attiecīgo pasākumu, arī citu dalībvalstu policijas un cita veida iestādēm un ES kompetentajām struktūrām (piemēram, Eurojust) ir pienākums palīdzēt rīkotājas valsts tiesu un prokuratūras iestādēm un sniegt tām atbalstu.

Visām dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai būtu iespējams ātri un atbilstoši izskatīt pārkāpumus, kas saistīti ar attiecīgo pasākumu.

Rīkotājas valsts policijai un citām iestādēm ārvalstu policija un līdzjutēji būtu jāinformē par attiecīgajā valstī spēkā esošajiem tiesību aktiem un/vai krimināltiesiskām, civiltiesiskām vai administratīvām procedūrām, kā arī par maksimālajiem sodiem par visbiežāk sastopamiem ar futbolu saistītiem pārkāpumiem.

Attiecīgā gadījumā visām starptautiska mēroga futbola spēlēm būtu pilnībā jāizmanto pastāvošie daudzpusējie nolīgumi par savstarpēju tiesisko palīdzību, un papildus tam rīkotāja valsts varētu slēgt arī divpusējus nolīgumus ar jebkuru citu valsti par pastiprinātu savstarpēju tiesisko palīdzību pirms pasākuma, tā laikā un pēc tā.

Atbalstītājas valsts/valstu futbola informācijas centram būtu rīkotājas valsts VFIC jāinformē par:

| — | visām juridiskajām iespējām (piemēram, aizliegumi apmeklēt futbola spēles/izbraukšanas aizliegumi), kas ir to rīcībā, lai nepieļautu, ka bīstamie līdzjutēji apmeklē attiecīgo pasākumu; |
| --- | --- |

—

visām juridiskajām iespējām (piemēram, aizliegumi apmeklēt futbola spēles/izbraukšanas aizliegumi), kas ir to rīcībā, lai nepieļautu, ka bīstamie līdzjutēji apmeklē attiecīgo pasākumu;

| — | to, kādas iespējas atbilstoši valsts vai starptautiskajiem tiesību aktiem var piedāvāt ārvalstu policijas delegācijai un/vai kādai cita veida kompetentajai iestādei (piemēram, ārvalstu koordinācijas prokuroriem) saskaņā ar konkrētu divpusēju nolīgumu starp iesaistītajām valstīm, lai vāktu pierādījumus par ārvalstu līdzjutēju pastrādātiem ar futbolu saistītiem pārkāpumiem; |
| --- | --- |

—

to, kādas iespējas atbilstoši valsts vai starptautiskajiem tiesību aktiem var piedāvāt ārvalstu policijas delegācijai un/vai kādai cita veida kompetentajai iestādei (piemēram, ārvalstu koordinācijas prokuroriem) saskaņā ar konkrētu divpusēju nolīgumu starp iesaistītajām valstīm, lai vāktu pierādījumus par ārvalstu līdzjutēju pastrādātiem ar futbolu saistītiem pārkāpumiem;

| — | to, par kādiem pārkāpumiem, kas izdarīti rīkotājā valstī, var saukt pie atbildības atbalstītājā valstī (pēc pārkāpuma izdarītāja atgriešanās). |
| --- | --- |

—

to, par kādiem pārkāpumiem, kas izdarīti rīkotājā valstī, var saukt pie atbildības atbalstītājā valstī (pēc pārkāpuma izdarītāja atgriešanās).

Rīkotāja valsts var aicināt jebkuru citu valsti nosūtīt koordinācijas prokuroru/tiesnesi vai kādu citu struktūru ar kriminālvajāšanas pilnvarām, kuras klātbūtne būtu vajadzīga pasākuma laikā.

Ir ieteicams, ka attiecīgā rīkotāja iestāde saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem, tostarp noteikumiem par datu aizsardzību, ārvalstu policijas delegācijai un/vai kompetentajai iestādei (piemēram, ārvalstu koordinācijas prokuroriem) sniedz informāciju par saviem pilsoņiem no tiesu reģistriem vai policijas vai izmeklēšanas datubāzēm, tostarp par to aizturēšanu.

Vēl viena iespēja ir tāda, ka atbalstītāja valsts var piekrist nodrošināt koordinācijas prokuroru/tiesnesi vai kādu citu struktūru ar kriminālvajāšanas pilnvarām, kas būtu gatavi jebkurā brīdī doties uz rīkotāju valsti pēc tās izsaukuma, vai ka tā ieceļ īpašu koordinācijas prokuroru/tiesnesi vai kādu citu struktūru ar kriminālvajāšanas pilnvarām, kas uzturētu saziņu ar rīkotājas valsts iestādi.

Atbilstoši valsts tiesību aktiem atbalstītājas valsts futbola informācijas centram(-iem) jācenšas bez kavēšanās atbildēt uz lūgumiem sniegt informāciju par aizturētajām personām, piemēram, sniedzot ziņas par iepriekšēju sodāmību, tostarp par pārkāpumiem, kas saistīti ar futbolu.

Par visām izmaksām, kas saistītas ar koordinācijas prokuroriem/tiesnešiem vai citām struktūrām ar kriminālvajāšanas pilnvarām, ko nosūta uz rīkotāju valsti, būtu jāvienojas divpusējā nolīgumā.

Rīkotāja valsts nodrošina vajadzīgos saziņas līdzekļus un cita veida aprīkojumu, kas vajadzīgs koordinācijas prokuroriem/tiesnešiem vai citām struktūrām ar kriminālvajāšanas pilnvarām.

6.   NODAĻA

Policijas un līdzjutēju sadarbība

Policijas saziņai ar līdzjutēju grupām valsts un vietējā līmenī var būt nozīmīga ietekme uz drošības un drošuma risku maksimālu samazināšanu starptautiska mēroga futbola sacensībās. Tomēr šādai sadarbībai var traucēt tas, ja pastāv priekšstats, ka līdzjutēju pārstāvji strādā policijas labā un, piemēram, izpauž personas datus.

Rīkotājas valsts policijai un citām iestādēm būtu jāņem vērā iespējamās priekšrocības, ko var dot līdzjutēju izvirzītas vai ar viņiem saistītas ierosmes, piemēram, “līdzjutēju vēstniecības”, līdzjutēju projekti vai līdzjutēju koordinatori/pārstāvji.

Ārvalstu policijas delegācijas un līdzjutēju pārstāvji var palīdzēt nodrošināt, ka rīkotājas valsts policija pazīst ārvalstu līdzjutēju raksturu un kultūru. Tas būtu jāņem vērā kā daļa no rīkotājas valsts policijas dinamiskā riska novērtējuma procesa.

Pastāvīga sadarbība un saziņa starp policiju un līdzjutēju grupām var palīdzēt nodrošināt pamatu drošai un labvēlīgai atmosfērai visiem līdzjutējiem un var kalpot par kanālu svarīgas informācijas izplatīšanai, piemēram, par ceļošanas ieteikumiem, piekļuvi stadionam, spēkā esošajiem tiesību aktiem un pieļaujamās uzvedības līmeņiem. Var paredzēt arī viegli pieejamu informācijas kontaktpunktu, pie kā līdzjutēji var vērsties ar saviem jautājumiem.

Šāda pieeja ir ļāvusi veicināt līdzjutēju paškontroli un atvieglot agrīnu un atbilstošu iejaukšanos gadījumos, kad sāk parādīties drošības problēmas vai riski.

7.   NODAĻA

Komunikācijas un plašsaziņas līdzekļu stratēģija

Komunikācijas stratēģija

Starptautiska mēroga futbola spēļu, turnīru un citu sporta pasākumu sekmīgas drošības un drošuma koncepcijas neatņemama sastāvdaļa ir efektīva un pārredzama komunikācijas stratēģija.

Tādēļ rīkotājas valsts policijas iestādēm ir cieši jāsadarbojas ar valdības un vietējām iestādēm, futbola iestādēm/rīkotāju, plašsaziņas līdzekļiem un līdzjutēju grupām, gatavojot un īstenojot vispusīgu komunikācijas stratēģiju, kurā iesaistītas visas attiecīgās struktūras.

Efektīva plašsaziņas līdzekļu stratēģija, kurā iesaistītas visas attiecīgās struktūras, ir jebkuras komunikācijas stratēģijas ārkārtīgi svarīgs aspekts, kas visām pusēm, tostarp ārvalstu līdzjutējiem, ļauj nodrošināt svarīgu informāciju, piemēram, ieteikumus par ceļošanu, piekļuvi stadionam, spēkā esošajiem tiesību aktiem un pieļaujamās uzvedības līmeņiem.

Galvenajam mērķim jābūt veicināt pozitīvu pasākuma tēlu starp vietējiem un ārvalstu līdzjutējiem, vietējām kopienām un plašākā sabiedrībā, kā arī starp personām, kas piedalās drošības un drošuma operācijās. Tas var palīdzēt radīt labvēlīgu vidi visām iesaistītajām personām un būtiski veicināt drošības un drošuma risku samazināšanu.

Plašsaziņas līdzekļu stratēģija

Policijas (un plašākai, visu iesaistīto iestāžu) plašsaziņas līdzekļu stratēģijas mērķim vajadzētu būt vismaz:

| — | sniegt informāciju aktīvā, atklātā un pārredzamā veidā; |
| --- | --- |

—

sniegt informāciju aktīvā, atklātā un pārredzamā veidā;

| — | pārliecinošā un pozitīvā veidā sniegt informāciju par sagatavošanas darbiem drošības un drošuma jomā; |
| --- | --- |

—

pārliecinošā un pozitīvā veidā sniegt informāciju par sagatavošanas darbiem drošības un drošuma jomā;

| — | darīt zināmu policijas nodomu atvieglot līdzjutēju likumīgo nodomu īstenošanu; |
| --- | --- |

—

darīt zināmu policijas nodomu atvieglot līdzjutēju likumīgo nodomu īstenošanu;

| — | skaidri informēt par to, kāda veida rīcību policija nepieļaus. |
| --- | --- |

—

skaidri informēt par to, kāda veida rīcību policija nepieļaus.

Policijai būtu cieši jāsadarbojas ar valdības un vietējām iestādēm, futbola iestādēm/rīkotājiem un attiecīgā gadījumā ar līdzjutēju grupām, izstrādājot un īstenojot plašsaziņas līdzekļu stratēģiju, kurā būtu iesaistītas visas attiecīgās struktūras un kura:

| — | aktīvā veidā sekmētu pozitīvu priekšstatu par paredzamo pasākumu; |
| --- | --- |

—

aktīvā veidā sekmētu pozitīvu priekšstatu par paredzamo pasākumu;

| — | nodrošinātu skaidrību par pienākumu sadalījumu starp policiju un partneriestādēm, proti, kam jāuzņemas vadošā loma komunikācijā ar plašsaziņas līdzekļiem par dažādajiem drošības un drošuma aspektiem (un citiem jautājumiem); |
| --- | --- |

—

nodrošinātu skaidrību par pienākumu sadalījumu starp policiju un partneriestādēm, proti, kam jāuzņemas vadošā loma komunikācijā ar plašsaziņas līdzekļiem par dažādajiem drošības un drošuma aspektiem (un citiem jautājumiem);

| — | ļautu sniegt kopēju pamatinformāciju un norādījumus visiem policijas un partneriestāžu priekšstāvjiem (norādījumi būtu regulāri jāatjaunina, lai ņemtu vērā tematus un jautājumus, ar kuriem nākas sastapties visbiežāk, kā arī riskus, kas sāk parādīties, vai jaunus notikumus); |
| --- | --- |

—

ļautu sniegt kopēju pamatinformāciju un norādījumus visiem policijas un partneriestāžu priekšstāvjiem (norādījumi būtu regulāri jāatjaunina, lai ņemtu vērā tematus un jautājumus, ar kuriem nākas sastapties visbiežāk, kā arī riskus, kas sāk parādīties, vai jaunus notikumus);

| — | nodrošinātu, ka plašsaziņas līdzekļos un/vai internetā regulāri tiek izplatīta informācija par dažādiem faktiskajiem apstākļiem – pirms pasākuma, tā laikā un pēc tā; |
| --- | --- |

—

nodrošinātu, ka plašsaziņas līdzekļos un/vai internetā regulāri tiek izplatīta informācija par dažādiem faktiskajiem apstākļiem – pirms pasākuma, tā laikā un pēc tā;

| — | dod iespēju regulāri rīkot preses/plašsaziņas līdzekļu informatīvas tikšanās; |
| --- | --- |

—

dod iespēju regulāri rīkot preses/plašsaziņas līdzekļu informatīvas tikšanās;

| — | ļauj ņemt vērā dažādo žurnālistu/plašsaziņas līdzekļu kategoriju vajadzības/intereses. |
| --- | --- |

—

ļauj ņemt vērā dažādo žurnālistu/plašsaziņas līdzekļu kategoriju vajadzības/intereses.

8.   NODAĻA

ES futbola ekspertu sanāksme

Ir ļoti ieteicams, lai katras prezidentvalsts laikā notiktu ekspertu sanāksme saistībā ar:

| — | 1.–7. nodaļā minētajiem ieteikumiem; |
| --- | --- |

—

1.–7. nodaļā minētajiem ieteikumiem;

| — | jaunām tendencēm/notikumu attīstību līdzjutēju uzvedības jomā; |
| --- | --- |

—

jaunām tendencēm/notikumu attīstību līdzjutēju uzvedības jomā;

| — | starptautiskiem sakariem starp līdzjutēju grupām; |
| --- | --- |

—

starptautiskiem sakariem starp līdzjutēju grupām;

| — | labas policijas prakses apmaiņu; |
| --- | --- |

—

labas policijas prakses apmaiņu;

| — | jebkādiem citiem ievērības cienīgiem jautājumiem. |
| --- | --- |

—

jebkādiem citiem ievērības cienīgiem jautājumiem.

ES futbola ekspertu sanāksme var pilnvarot ekspertu apakšgrupas apsvērt drošības problēmas, kas veidojas futbola spēļu drošības jomā, un sniegt ieteikumus.

Prezidentvalsts sniedz ziņojumu Padomei par sanāksmes iznākumu. Ar šo ziņojumu aizstāj ikgadējo aptaujas lapu par futbola huligānismu, kas pieprasīta ar dokumentu 8356/01 ENFOPOL 40.

9.   NODAĻA

Svarīgākie dokumenti par drošību un drošumu futbola spēļu laikā

1.   IEDAĻA

Padomes agrāk pieņemto dokumentu saraksts

| 1. | Padomes Ieteikums (1993. gada 30. novembris) attiecībā uz sporta pasākumu organizatoru atbildību. |
| --- | --- |

1.

Padomes Ieteikums (1993. gada 30. novembris) attiecībā uz sporta pasākumu organizatoru atbildību.

| 2. | Padomes Ieteikums (1994. gada 1. decembris) attiecībā uz tiešu, neoficiālu informācijas apmaiņu ar Centrāleiropas un Austrumeiropas kandidātvalstīm starptautisku sporta pasākumu jomā (kontaktpersonu tīkls). |
| --- | --- |

2.

Padomes Ieteikums (1994. gada 1. decembris) attiecībā uz tiešu, neoficiālu informācijas apmaiņu ar Centrāleiropas un Austrumeiropas kandidātvalstīm starptautisku sporta pasākumu jomā (kontaktpersonu tīkls).

| 3. | Padomes Ieteikums (1994. gada 1. decembris) attiecībā uz informācijas apmaiņu saistībā ar nozīmīgiem pasākumiem un sanāksmēm (kontaktpersonu tīkls). |
| --- | --- |

3.

Padomes Ieteikums (1994. gada 1. decembris) attiecībā uz informācijas apmaiņu saistībā ar nozīmīgiem pasākumiem un sanāksmēm (kontaktpersonu tīkls).

| 4. | Padomes Ieteikums (1996. gada 22. aprīlis) attiecībā uz pamatnostādnēm nekārtību novēršanai un ierobežošanai saistībā ar futbola spēlēm, kam pievienots standarta formāts policijas izlūkdatu apmaiņai par futbola huligāniem (OV C 131, 3.5.1996., 1. lpp.). |
| --- | --- |

4.

Padomes Ieteikums (1996. gada 22. aprīlis) attiecībā uz pamatnostādnēm nekārtību novēršanai un ierobežošanai saistībā ar futbola spēlēm, kam pievienots standarta formāts policijas izlūkdatu apmaiņai par futbola huligāniem (OV C 131, 3.5.1996., 1. lpp.).

| 5. | Vienotā rīcība (1997. gada 26. maijs) attiecībā uz sadarbību tiesiskuma, kārtības un drošības jomā (OV L 147, 5.6.1997., 1. lpp.). |
| --- | --- |

5.

Vienotā rīcība (1997. gada 26. maijs) attiecībā uz sadarbību tiesiskuma, kārtības un drošības jomā (OV L 147, 5.6.1997., 1. lpp.).

| 6. | Padomes Rezolūcija (1997. gada 9. jūnijs) par futbola huligānisma novēršanu un ierobežošanu, izmantojot pieredzes apmaiņu, aizliegumu apmeklēt stadionus un plašsaziņas līdzekļu politiku (OV C 193, 24.6.1997., 1. lpp.). |
| --- | --- |

6.

Padomes Rezolūcija (1997. gada 9. jūnijs) par futbola huligānisma novēršanu un ierobežošanu, izmantojot pieredzes apmaiņu, aizliegumu apmeklēt stadionus un plašsaziņas līdzekļu politiku (OV C 193, 24.6.1997., 1. lpp.).

| 7. | Padomes Rezolūcija (1999. gada 21. jūnijs) par rokasgrāmatu starptautiskai policijas sadarbībai un pasākumiem vardarbības un nekārtību novēršanai un apkarošanai sakarā ar starptautiskām futbola spēlēm (OV C 196, 13.7.1999., 1. lpp.). |
| --- | --- |

7.

Padomes Rezolūcija (1999. gada 21. jūnijs) par rokasgrāmatu starptautiskai policijas sadarbībai un pasākumiem vardarbības un nekārtību novēršanai un apkarošanai sakarā ar starptautiskām futbola spēlēm (OV C 196, 13.7.1999., 1. lpp.).

| 8. | Padomes Rezolūcija (2001. gada 6. decembris) par rokasgrāmatu, kurā ietverti ieteikumi policijas starptautiskai sadarbībai un pasākumiem, kas paredzēti vardarbības un nekārtību novēršanai un apkarošanai sakarā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām, kurās iesaistīta vismaz viena dalībvalsts (OV C 22, 24.1.2002., 1. lpp.). |
| --- | --- |

8.

Padomes Rezolūcija (2001. gada 6. decembris) par rokasgrāmatu, kurā ietverti ieteikumi policijas starptautiskai sadarbībai un pasākumiem, kas paredzēti vardarbības un nekārtību novēršanai un apkarošanai sakarā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām, kurās iesaistīta vismaz viena dalībvalsts (OV C 22, 24.1.2002., 1. lpp.).

| 9. | Padomes Lēmums (2002. gada 25. aprīlis) par drošību starptautiska mēroga futbola sacensību laikā (OV L 121, 8.5.2002., 1. lpp.). |
| --- | --- |

9.

Padomes Lēmums (2002. gada 25. aprīlis) par drošību starptautiska mēroga futbola sacensību laikā (OV L 121, 8.5.2002., 1. lpp.).

| 10. | Padomes Rezolūcija (2003. gada 17. novembris) par to, kā dalībvalstis izmanto aizliegumus apmeklēt starptautisku futbola spēļu norises vietas (OV C 281, 22.11.2003., 1. lpp.). |
| --- | --- |

10.

Padomes Rezolūcija (2003. gada 17. novembris) par to, kā dalībvalstis izmanto aizliegumus apmeklēt starptautisku futbola spēļu norises vietas (OV C 281, 22.11.2003., 1. lpp.).

| 11. | Padomes Rezolūcija (2006. gada 4. decembris) par rokasgrāmatu, kurā ietverti ieteikumi policijas starptautiskai sadarbībai un pasākumiem, kas paredzēti vardarbības un nekārtību novēršanai un apkarošanai sakarā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām, kurās iesaistīta vismaz viena dalībvalsts (OV C 322, 29.12.2006., 1.–39. lpp.). |
| --- | --- |

11.

Padomes Rezolūcija (2006. gada 4. decembris) par rokasgrāmatu, kurā ietverti ieteikumi policijas starptautiskai sadarbībai un pasākumiem, kas paredzēti vardarbības un nekārtību novēršanai un apkarošanai sakarā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām, kurās iesaistīta vismaz viena dalībvalsts (OV C 322, 29.12.2006., 1.–39. lpp.).

| 12. | Padomes Lēmums (2007. gada 12. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2002/348/TI par drošību starptautiska mēroga futbola sacensību laikā (OV L 155, 15.6.2007., 76.–77. lpp.). |
| --- | --- |

12.

Padomes Lēmums (2007. gada 12. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2002/348/TI par drošību starptautiska mēroga futbola sacensību laikā (OV L 155, 15.6.2007., 76.–77. lpp.).

2.   IEDAĻA

Dokumenti, ko agrāk pieņēmusi Pastāvīgā komiteja, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Konvenciju par skatītāju pārkāpumiem un rupju uzvedību sporta pasākumos un jo īpaši futbola sacensību laikā (Eiropas Padome)

| 1. | Eiropas Konvencija par skatītāju pārkāpumiem un rupju uzvedību sporta pasākumos un jo īpaši futbola sacensību laikā. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Konvencija par skatītāju pārkāpumiem un rupju uzvedību sporta pasākumos un jo īpaši futbola sacensību laikā.

| 2. | Ieteikums Rec (1999) 1 par kārtības sargiem. |
| --- | --- |

2.

Ieteikums Rec (1999) 1 par kārtības sargiem.

| 3. | Ieteikums Rec (1999) 2 par iežogojumu noņemšanu stadionos. |
| --- | --- |

3.

Ieteikums Rec (1999) 2 par iežogojumu noņemšanu stadionos.

| 4. | Ministru komitejas Ieteikums Rec (2001) 6 dalībvalstīm par rasisma, ksenofobijas un rasu neiecietības novēršanu sportā. |
| --- | --- |

4.

Ministru komitejas Ieteikums Rec (2001) 6 dalībvalstīm par rasisma, ksenofobijas un rasu neiecietības novēršanu sportā.

| 5. | Ieteikums Rec (1989) 1 par pamatnostādnēm attiecībā uz biļešu pārdošanu. |
| --- | --- |

5.

Ieteikums Rec (1989) 1 par pamatnostādnēm attiecībā uz biļešu pārdošanu.

| 6. | Ieteikums Rec (2002) 1 par pamatnostādnēm attiecībā uz biļešu pārdošanu starptautiskās futbola sacensībās. |
| --- | --- |

6.

Ieteikums Rec (2002) 1 par pamatnostādnēm attiecībā uz biļešu pārdošanu starptautiskās futbola sacensībās.

| 7. | Ieteikums Rec (2003) 1 par sociālo un izglītojošo pasākumu nozīmi vardarbības novēršanā sportā un rokasgrāmata par vardarbības novēršanu sportā. |
| --- | --- |

7.

Ieteikums Rec (2003) 1 par sociālo un izglītojošo pasākumu nozīmi vardarbības novēršanā sportā un rokasgrāmata par vardarbības novēršanu sportā.

| 8. | Ieteikums Rec (2008) 1 par to pasākumu kontrolsarakstu, kas jāveic profesionālā sporta pasākumu rīkotājiem un publiskajām iestādēm. |
| --- | --- |

8.

Ieteikums Rec (2008) 1 par to pasākumu kontrolsarakstu, kas jāveic profesionālā sporta pasākumu rīkotājiem un publiskajām iestādēm.

| 9. | Ieteikums Rec (2008) 2 par ārvalstu kārtības sargu izmantošanu. |
| --- | --- |

9.

Ieteikums Rec (2008) 2 par ārvalstu kārtības sargu izmantošanu.

| 10. | Ieteikums Rec (2008) 3 par pirotehnisko ierīču izmantošanu sporta pasākumos. |
| --- | --- |

10.

Ieteikums Rec (2008) 3 par pirotehnisko ierīču izmantošanu sporta pasākumos.

| 11. | Ieteikums Rec (2009) 1 par publisku skatu laukumu izmantošanu liela mēroga sporta pasākumos. |
| --- | --- |

11.

Ieteikums Rec (2009) 1 par publisku skatu laukumu izmantošanu liela mēroga sporta pasākumos.

| 12. | Ieteikums par viesmīlības principiem, rīkojot sporta pasākumus (vēl nav pabeigts). |
| --- | --- |

12.

Ieteikums par viesmīlības principiem, rīkojot sporta pasākumus (vēl nav pabeigts).

---

(1)  Veikt riska analīzi nozīmē izstrādāt valsts izlases un klubu līdzjutēju profilus, tostarp arī par bīstamām grupām un to, kā tās raksturojamas salīdzinājumā ar citiem līdzjutējiem attiecīgajā valstī un ārvalstīs, ieskaitot vietējo iedzīvotāju grupas un apstākļus, kas var palielināt iespējamo risku (tostarp par saskari ar policiju un kārtības sargiem).

(2)  VFIC tīmekļa vietne ir ļoti droša vietne, kuru var izmantot tikai valstu futbola informācijas centri un kurā ir iekļauta informācija par starptautiska mēroga futbola sacensībām (piem., pārskats par klubiem, ziņojumi pirms un pēc sacensībām).

(3)  Padomes Lēmums 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.).

(4)  Skat. 2. papildinājumu par termiņu, kādā jāpieprasa Eiropola produkti un pakalpojumi.

(5)  Padomes Lēmums 2008/616/TI (2008. gada 23. jūnijs) par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši – apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.).

(6)  Skat. Padomes Prīmes lēmuma 21. un 22. pantu par civiltiesisko atbildību un kriminālatbildību.

1. papildinājums

Dinamiskais riska novērtējums un pūļa kontrole

Ņemot vērā –

| — | dokumentu 8241/05 ENFOPOL 40 par dinamisko riska novērtējumu saistībā ar starptautiskām futbola sacensībām; |
| --- | --- |

—

dokumentu 8241/05 ENFOPOL 40 par dinamisko riska novērtējumu saistībā ar starptautiskām futbola sacensībām;

| — | dokumentu 8243/05 ENFOPOL 41 par policijas taktiku sabiedriskās kārtības uzturēšanā saistībā ar starptautiskām futbola sacensībām; |
| --- | --- |

—

dokumentu 8243/05 ENFOPOL 41 par policijas taktiku sabiedriskās kārtības uzturēšanā saistībā ar starptautiskām futbola sacensībām;

| — | par pieredzi un apgūto Euro 2004 čempionātā un turpmākos turnīros; |
| --- | --- |

—

par pieredzi un apgūto Euro 2004 čempionātā un turpmākos turnīros;

| — | novērtējums par policijas darbības principiem jeb “3D” pieeju (dialogs, saspīlējuma mazināšana un apņēmīga rīcība – dialogue, de-escalation, determination) Euro 2008 čempionāta laikā; |
| --- | --- |

—

novērtējums par policijas darbības principiem jeb “3D” pieeju (dialogs, saspīlējuma mazināšana un apņēmīga rīcība – dialogue, de-escalation, determination) Euro 2008 čempionāta laikā;

drošības un drošuma riska novērtējumam pirms pasākuma, tā laikā un pēc tā būtu jāpiemēro turpmāk minētie apsvērumi.

Pamatprincipi

Pašreizējā izpratnē par pūļa efektīvu kontroli tiek uzsvērts, ka ir svarīgi:

| — | pūļa dalībniekos uzturēt priekšstatu par atbilstošu policijas darbu; |
| --- | --- |

—

pūļa dalībniekos uzturēt priekšstatu par atbilstošu policijas darbu;

| — | vairīties no spēka izmantošanas pret visu pūli kopumā, ja tikai tā maza daļa rada risku sabiedriskajai kārtībai; |
| --- | --- |

—

vairīties no spēka izmantošanas pret visu pūli kopumā, ja tikai tā maza daļa rada risku sabiedriskajai kārtībai;

| — | policijas darbā ievērot “mērenu” vai “līdzsvarotu” taktisko pieeju, kas stiprina policijas spējas attiecībā uz komunikāciju, dialogu un dinamisku riska novērtējumu; |
| --- | --- |

—

policijas darbā ievērot “mērenu” vai “līdzsvarotu” taktisko pieeju, kas stiprina policijas spējas attiecībā uz komunikāciju, dialogu un dinamisku riska novērtējumu;

Atvieglošana

| — | stratēģiskajai pieejai jābūt preventīvai, nevis represīvai, un tajā jāizmanto ierobežota iejaukšanās; |
| --- | --- |

—

stratēģiskajai pieejai jābūt preventīvai, nevis represīvai, un tajā jāizmanto ierobežota iejaukšanās;

| — | ir svarīgi, lai ikvienā operācijas stadijā policijas stratēģijā un taktikā tiktu ņemti vērā līdzjutēju likumīgie nodomi un tiktu atvieglota to īstenošana, ja tie ir miermīlīgi (piemēram, pilnā mērā paust savu identitāti un kultūru, droši doties uz spēles un vietu un prom no tās); |
| --- | --- |

—

ir svarīgi, lai ikvienā operācijas stadijā policijas stratēģijā un taktikā tiktu ņemti vērā līdzjutēju likumīgie nodomi un tiktu atvieglota to īstenošana, ja tie ir miermīlīgi (piemēram, pilnā mērā paust savu identitāti un kultūru, droši doties uz spēles un vietu un prom no tās);

| — | ja kļūst nepieciešams līdzjutēju uzvedību ierobežot, ir svarīgi šos līdzjutējus informēt par to, kādēļ policija sākusi rīkoties un kādus alternatīvus līdzekļus policija nodrošina tam, lai varētu īstenot likumīgus mērķus; |
| --- | --- |

—

ja kļūst nepieciešams līdzjutēju uzvedību ierobežot, ir svarīgi šos līdzjutējus informēt par to, kādēļ policija sākusi rīkoties un kādus alternatīvus līdzekļus policija nodrošina tam, lai varētu īstenot likumīgus mērķus;

Līdzsvars

| — | jebkurā pasākumā, kurā iesaistīts pūlis, sabiedriskās kārtības apdraudējuma līmenis var krasi mainīties; |
| --- | --- |

—

jebkurā pasākumā, kurā iesaistīts pūlis, sabiedriskās kārtības apdraudējuma līmenis var krasi mainīties;

| — | ir svarīgi, lai būtu samērīgs līdzsvars starp veidu, kādā izvērsta policija, un riska līmeni, avotiem un veidu vietā, kurā saskaras policija un pūlis; |
| --- | --- |

—

ir svarīgi, lai būtu samērīgs līdzsvars starp veidu, kādā izvērsta policija, un riska līmeni, avotiem un veidu vietā, kurā saskaras policija un pūlis;

| — | ir svarīgi, lai policijas rīcība precīzi atbilstu tam, kas nepieciešams, un varētu ātri mainīties, reaģējot uz riska veidu un tā pieaugumu un samazināšanos; |
| --- | --- |

—

ir svarīgi, lai policijas rīcība precīzi atbilstu tam, kas nepieciešams, un varētu ātri mainīties, reaģējot uz riska veidu un tā pieaugumu un samazināšanos;

| — | ja tiks panākts līdzsvars, tad lielākā daļa pūļa dalībnieku visdrīzāk uzskatīs, ka policijas rīcība ir atbilstoša, un pastāvēs mazāka iespēja, ka tie vēlēsies atbalstīt tos, kas tiecas uz konfrontāciju, vai tiem pieslieties; |
| --- | --- |

—

ja tiks panākts līdzsvars, tad lielākā daļa pūļa dalībnieku visdrīzāk uzskatīs, ka policijas rīcība ir atbilstoša, un pastāvēs mazāka iespēja, ka tie vēlēsies atbalstīt tos, kas tiecas uz konfrontāciju, vai tiem pieslieties;

| — | tādēļ, lai varētu samazināt starpgadījumu iespējamību un apjomu, ir ārkārtīgi svarīgi, lai riska novērtējumi būtu pareizi un lai tos vienmēr varētu izmantot policijas taktikas veidošanai; |
| --- | --- |

—

tādēļ, lai varētu samazināt starpgadījumu iespējamību un apjomu, ir ārkārtīgi svarīgi, lai riska novērtējumi būtu pareizi un lai tos vienmēr varētu izmantot policijas taktikas veidošanai;

Diferencēšana

| — | nepārdomāta spēka izmantošana, ietekmējot pūļa dinamiku, var palielināt saspīlējumu un sabiedriskās kārtības traucējumu līmeni; |
| --- | --- |

—

nepārdomāta spēka izmantošana, ietekmējot pūļa dinamiku, var palielināt saspīlējumu un sabiedriskās kārtības traucējumu līmeni;

| — | tādēļ ikvienā stratēģijā un taktiskā lēmumā attiecībā uz pūļa kontroli (tas ir, apmācībā, plānošanā, instruktāžās un operatīvajā praksē) ir jāņem vērā tāds apsvērums kā diferencēšana, proti, tie atsevišķie līdzjutēji, kas rada reālu apdraudējumu, ir jānošķir no tiem, kas nekādus draudus nerada; |
| --- | --- |

—

tādēļ ikvienā stratēģijā un taktiskā lēmumā attiecībā uz pūļa kontroli (tas ir, apmācībā, plānošanā, instruktāžās un operatīvajā praksē) ir jāņem vērā tāds apsvērums kā diferencēšana, proti, tie atsevišķie līdzjutēji, kas rada reālu apdraudējumu, ir jānošķir no tiem, kas nekādus draudus nerada;

| — | nav pareizi vērsties pret visu pūli, kas atrodas noteiktā vietā, izņemot tad, ja kaut kas liecina, ka visi pūļa dalībnieki vienādā mērā cenšas izraisīt nekārtības; |
| --- | --- |

—

nav pareizi vērsties pret visu pūli, kas atrodas noteiktā vietā, izņemot tad, ja kaut kas liecina, ka visi pūļa dalībnieki vienādā mērā cenšas izraisīt nekārtības;

Dialogs

| — | ir svarīgi ar līdzjutējiem uzturēt aktīvu saziņu. Vislabāk to var panākt policijas darbinieki ar labām komunikācijas prasmēm; |
| --- | --- |

—

ir svarīgi ar līdzjutējiem uzturēt aktīvu saziņu. Vislabāk to var panākt policijas darbinieki ar labām komunikācijas prasmēm;

| — | svarīgākais ir radīt labvēlīgu atmosfēru un novērst konflikta rašanās iespējas; |
| --- | --- |

—

svarīgākais ir radīt labvēlīgu atmosfēru un novērst konflikta rašanās iespējas;

| — | šāda pieeja var palīdzēt apkopot augstas kvalitātes informāciju par līdzjutēju nodomiem, priekšstatiem, bažām un problēmām, kā arī jebkādu citu informāciju par iespējamo risku; |
| --- | --- |

—

šāda pieeja var palīdzēt apkopot augstas kvalitātes informāciju par līdzjutēju nodomiem, priekšstatiem, bažām un problēmām, kā arī jebkādu citu informāciju par iespējamo risku;

| — | tas arī ļauj policijai informēt par bažām attiecībā uz līdzjutēju uzvedību, par riskiem, ar ko viņi var saskarties, un par risinājumiem jebkādām grūtībām, kas varētu rasties. |
| --- | --- |

—

tas arī ļauj policijai informēt par bažām attiecībā uz līdzjutēju uzvedību, par riskiem, ar ko viņi var saskarties, un par risinājumiem jebkādām grūtībām, kas varētu rasties.

Labas prakses piemēri

Pirms pasākuma –

Riska novērtējumā būtu jāņem vērā:

| — | uzraugāmo līdzjutēju grupu kultūras iezīmes (piemēram, raksturīgā uzvedība, motivācija un nodomi); |
| --- | --- |

—

uzraugāmo līdzjutēju grupu kultūras iezīmes (piemēram, raksturīgā uzvedība, motivācija un nodomi);

| — | visi faktori, kas varētu ietekmēt risku, piemēram, citu grupu darbības (pretinieku komandas līdzjutēji un/vai vietējie iedzīvotāji), problemātiski jautājumi, vēsture un viss cits, kam ir kāda īpaša nozīme (datumi, vietas, rīcības veidi, simboli); |
| --- | --- |

—

visi faktori, kas varētu ietekmēt risku, piemēram, citu grupu darbības (pretinieku komandas līdzjutēji un/vai vietējie iedzīvotāji), problemātiski jautājumi, vēsture un viss cits, kam ir kāda īpaša nozīme (datumi, vietas, rīcības veidi, simboli);

| — | visi apstākļi, kas varētu ietekmēt to līdzjutēju vai grupu uzvedību vai radīto risku, kuri uzskatāmi par tādiem, kas rada risku sabiedriskajai kārtībai. |
| --- | --- |

—

visi apstākļi, kas varētu ietekmēt to līdzjutēju vai grupu uzvedību vai radīto risku, kuri uzskatāmi par tādiem, kas rada risku sabiedriskajai kārtībai.

Jānosaka pieļaujamās uzvedības līmeņi, un prioritāte jāpiešķir tam, lai par šiem līmeņiem informētu līdzjutēju organizācijas. Jāapsver iespēja mudināt līdzjutējus pulcēties drošā/kontrolētā vidē (piemēram, līdzjutēju zonā).

Pamatojoties uz šo informāciju un izlūkdatiem par konkrēto spēli, vajadzētu būt iespējamam paredzēt un nošķirt spēles ar parastu risku un spēles ar palielinātu risku sabiedriskajai kārtībai.

Ir svarīgi skaidri nošķirt dažāda veida starpgadījumu riskus, piemēram, sabiedriskās kārtības problēmas, sabiedrības drošības problēmas, noziedzība saistībā ar masu pasākumiem un terorisms.

Sākotnējie kontakti

Tā kā sabiedriskās kārtības traucējumu risks ir nevis konstants, bet gan ļoti dinamisks, tas var atkarībā no apstākļiem krasi palielināties vai samazināties. Tādēļ visu laiku ir jānovēro un pareizi jānovērtē riska līmenis.

Lai to panāktu:

| — | policijai būtu plaši jāiesaistās pozitīvā mijiedarbībā ar līdzjutējiem (neagresīva stāja, smaidi, pārvietošanās pāros vai mazās grupās standarta formastērpos, policisti var būt izkliedēti pa visu pūli un pūļa iekšienē, ļauj sevi fotografēt utt.); |
| --- | --- |

—

policijai būtu plaši jāiesaistās pozitīvā mijiedarbībā ar līdzjutējiem (neagresīva stāja, smaidi, pārvietošanās pāros vai mazās grupās standarta formastērpos, policisti var būt izkliedēti pa visu pūli un pūļa iekšienē, ļauj sevi fotografēt utt.);

| — | ja nav valodas barjeras, policijas darbiniekiem būtu jācenšas sarunāties ar līdzjutējiem, lai vāktu informāciju par viņu noskaņojumu, nodomiem, bažām, problēmām un jebkādiem citiem jautājumiem, kas varētu būt svarīgi no viņu uzvedības viedokļa; |
| --- | --- |

—

ja nav valodas barjeras, policijas darbiniekiem būtu jācenšas sarunāties ar līdzjutējiem, lai vāktu informāciju par viņu noskaņojumu, nodomiem, bažām, problēmām un jebkādiem citiem jautājumiem, kas varētu būt svarīgi no viņu uzvedības viedokļa;

| — | iejaukšanās vienības (proti, specvienības ar aizsargaprīkojumu, transportlīdzekļi utt.) būtu jāizvieto neuzkrītošās vietās, izņemot tad, ja situācija liecina, ka ir nepieciešama spēcīgāka iejaukšanās. |
| --- | --- |

—

iejaukšanās vienības (proti, specvienības ar aizsargaprīkojumu, transportlīdzekļi utt.) būtu jāizvieto neuzkrītošās vietās, izņemot tad, ja situācija liecina, ka ir nepieciešama spēcīgāka iejaukšanās.

Rīkotājas valsts policijai tas ļaus vākt informāciju un atkarībā no tās pieņemt lēmumus par taktisko izvēršanu, pamatojoties uz pastāvīgu riska novērtējumu.

Riska palielināšanās

Ja tiek konstatēti apstākļi, kas rada risku, ir svarīgi:

| — | informēt personas, kas rada risku, ka tās provocē iespējamu policijas iejaukšanos; |
| --- | --- |

—

informēt personas, kas rada risku, ka tās provocē iespējamu policijas iejaukšanos;

| — | gadījumā, ja starpgadījumā iesaistīti ārvalstu līdzjutēji, – rīkotājas valsts policijas vērtējums būtu jāapstiprina ārvalstu policijas delegācijai. |
| --- | --- |

—

gadījumā, ja starpgadījumā iesaistīti ārvalstu līdzjutēji, – rīkotājas valsts policijas vērtējums būtu jāapstiprina ārvalstu policijas delegācijai.

Ja ar iepriekš minētajiem pasākumiem situāciju neizdodas atrisināt, tad policijai var nākties pielietot spēku. Mērķis policijas rīcībai šajā stadijā ir pēc iespējas samazināt turpmāko risku, un tādēļ ir svarīgi, lai policijas rīcība nepalielinātu saspīlējumu (piemēram, ar nepārdomātu spēka izmantošanu). Ja tiek konstatēts, ka risks varētu palielināties:

| — | ir svarīgi, lai iesaistītajām iejaukšanās vienībām tiktu skaidri nodota informācija par personām, kas rada risku, un riska veidu, lai jebkāda spēka izmantošana būtu pietiekami pārdomāta un mērķtiecīga; |
| --- | --- |

—

ir svarīgi, lai iesaistītajām iejaukšanās vienībām tiktu skaidri nodota informācija par personām, kas rada risku, un riska veidu, lai jebkāda spēka izmantošana būtu pietiekami pārdomāta un mērķtiecīga;

| — | tiem, kas nerada nekādu risku, būtu jāļauj aiziet no attiecīgās vietas un/vai jādod laiks ieviest “paškontroli”. |
| --- | --- |

—

tiem, kas nerada nekādu risku, būtu jāļauj aiziet no attiecīgās vietas un/vai jādod laiks ieviest “paškontroli”.

Saspīlējuma mazināšana

| — | kad starpgadījums(-i) ir atrisināts(-i), policijas aktivitāte atbilstoši jāsamazina. |
| --- | --- |

—

kad starpgadījums(-i) ir atrisināts(-i), policijas aktivitāte atbilstoši jāsamazina.

Pēc pasākuma –

| — | jāveic vispusīgs izvērtējums un attiecīgajā VFIC jāreģistrē visa svarīgākā informācija (piemēram, cik kvalitatīva informācija saņemta pirms pasākuma un tā laikā, līdzjutēju uzvedība un kontrole, policijas taktika un pieļaujamās uzvedības līmeņu kontrole). |
| --- | --- |

—

jāveic vispusīgs izvērtējums un attiecīgajā VFIC jāreģistrē visa svarīgākā informācija (piemēram, cik kvalitatīva informācija saņemta pirms pasākuma un tā laikā, līdzjutēju uzvedība un kontrole, policijas taktika un pieļaujamās uzvedības līmeņu kontrole).

Image

Image

2. papildinājums

Termiņi eiropola produktu un pakalpojumu pieprasījumiem
   (1)

| | Oficiāls pieprasījums Eiropolam |
| --- | --- |
| Sākotnējais vispārējais riska novērtējums par organizēto noziedzību saistībā ar pasākumu (GTA) | D (2)-12 mēneši |
| Sākotnējais vispārējais novērtējums par terorisma draudiem saistībā ar pasākumu (GTTA) | D-12 mēneši |
| GTA un/vai GTTA atjauninājumi | D-6 mēneši |
| Konkrētu (noziedzības jomu) draudu novērtējums(-i) | D-6 mēneši |
| Operatīvi analītiskais atbalsts atbilstoši pastāvošajām Eiropola analīzes darba datnēm (AWF) | D-4 mēneši |
| Apmācības kurss stratēģiskajā analīzē | D-8 mēneši |
| Apmācības kurss operatīvajā analīzē | D-8 mēneši |
| Speciālistu (konkrētā noziedzības jomā) apmācības kursi | D-6 mēneši |
| Eiropola sadarbības koordinatora līdzdalība pasākumā | D-12 mēneši |

Oficiāls pieprasījums Eiropolam

Sākotnējais vispārējais riska novērtējums par organizēto noziedzību saistībā ar pasākumu (GTA)

D (2)-12 mēneši

Sākotnējais vispārējais novērtējums par terorisma draudiem saistībā ar pasākumu (GTTA)

D-12 mēneši

GTA un/vai GTTA atjauninājumi

D-6 mēneši

Konkrētu (noziedzības jomu) draudu novērtējums(-i)

D-6 mēneši

Operatīvi analītiskais atbalsts atbilstoši pastāvošajām Eiropola analīzes darba datnēm (AWF)

D-4 mēneši

Apmācības kurss stratēģiskajā analīzē

D-8 mēneši

Apmācības kurss operatīvajā analīzē

D-8 mēneši

Speciālistu (konkrētā noziedzības jomā) apmācības kursi

D-6 mēneši

Eiropola sadarbības koordinatora līdzdalība pasākumā

D-12 mēneši

---

(1)  Eiropola atbalsts dalībvalstīm – Liela mēroga starptautiski sporta pasākumi (Eiropola lietas numurs 2570-50r1).

(2)  Pasākuma sākuma datums.

3. papildinājums

Policijas identifikācijas vestu specifikācija un paraugs

Šī ir pār galvu uzvelkama veste bez piedurknēm

Krāsa: NATO ZILĀ:

Krāsas kods: Pantone 279C

Identifikācijas zīmes

Viens vārds: POLICE (tikai angļu valodā) ierāmējumā – tas jānovieto vestes vidū gan uz krūtīm, gan uz muguras.

Vārda POLICE burti un ierāmējums: fons NATO zilā krāsā.

Gan burtiem, gan ierāmējumam jābūt atstarojošā sudraba krāsā.

| Ierāmējuma izmēri | = | 25 cm × 9 cm |
| --- | --- | --- |

Ierāmējuma izmēri

=

25 cm × 9 cm

| Vārda POLICE burti | : | Burtu platums | = | 1,3 cm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Augstums | = | 7,5 cm |

Vārda POLICE burti

:

Burtu platums

=

1,3 cm

Augstums

=

7,5 cm

Vestes priekšpusē:

Krūšu kreisajā pusē (virs ierāmētā vārda POLICE): Valsts karogs 10 cm × 7 cm - izšūts/uzšūts vai plastmasas ievākojumā.

Krūšu labajā pusē (virs ierāmētā vārda POLICE): ES simbols 8 cm × 8 cm

Vestes priekšpusē zem ierāmētā vārda POLICE būtu jābūt 5 cm platai atstarojošai joslai sudraba krāsā.

Vestes mugurpusē:

Valsts karogs virs ierāmētā vārda POLICE: 10 cm × 7 cm.

Vestes mugurpusē zem ierāmētā vārda POLICE būtu jābūt 5 cm platai atstarojošai joslai sudraba krāsā.

Būtu jābūt iespējai vesti abās pusēs nostiprināt vai nu ar Velcro aizdari, vai spiedpogām.

Image

4. papildinājums

Futbola līdzjutēju kategorijas

| | | |
| --- | --- | --- |
| A kategorija | | Nebīstama kategorija |
| B kategorija | | Bīstama kategorija |
| C kategorija | |

A kategorija

Image

Nebīstama kategorija

B kategorija

Image

Bīstama kategorija

C kategorija

Image

“Bīstama” līdzjutēja definīcija

Zināma vai nezināma persona, kuru var uzskatīt par tādu, kas futbola sacensībās vai saistībā ar tām vai nu ar iepriekšēju nodomu, vai spontāni var izraisīt draudus sabiedriskajai kārtībai vai pretsabiedriski uzvesties (skatīt dinamisku riska novērtējumu turpmāk).

“Nebīstama” līdzjutēja definīcija

Zināma vai nezināma persona, kuru var uzskatīt par tādu, kas nerada draudus, ka tā vai nu ar iepriekšēju nodomu, vai spontāni varētu izraisīt vardarbību vai nekārtības futbola sacensībās vai saistībā ar tām.

BĪSTAMO LĪDZJUTĒJU KONTROLSARAKSTS

| Apstākļi | Papildu komentāri |
| --- | --- |
| SABIEDRISKĀ KĀRTĪBA

  Vēsturiska sāncensība starp klubiem
  Paredzama vardarbība
  Rasistiska uzvedība
  Iespējama vieskomandas līdzjutēju atrašanās mājinieku sektorā
  Iebrukums laukumā
  Ar alkoholu saistītas problēmas
  Ieroču izmantošana
  Zināšanas par policijas taktiku
  Citi

  SABIEDRĪBAS DROŠĪBA

  Terorisma draudi
  Politisks saspīlējums/lozungu izmantošana
  Iespējama signālraķešu/uguņošanas ierīču izmantošana
  Vieskomandas līdzjutēji bez biļetēm
  Biļetes melnajā tirgū
  Citi

  NOZIEDZĪGAS DARBĪBAS

  Viltotas biļetes
  Neatļauta narkotiku tirdzniecība/lietošana
  Citi | |

Apstākļi

Papildu komentāri

SABIEDRISKĀ KĀRTĪBA

Vēsturiska sāncensība starp klubiem

Paredzama vardarbība

Rasistiska uzvedība

Iespējama vieskomandas līdzjutēju atrašanās mājinieku sektorā

Iebrukums laukumā

Ar alkoholu saistītas problēmas

Ieroču izmantošana

Zināšanas par policijas taktiku

Citi

SABIEDRĪBAS DROŠĪBA

Terorisma draudi

Politisks saspīlējums/lozungu izmantošana

Iespējama signālraķešu/uguņošanas ierīču izmantošana

Vieskomandas līdzjutēji bez biļetēm

Biļetes melnajā tirgū

Citi

NOZIEDZĪGAS DARBĪBAS

Viltotas biļetes

Neatļauta narkotiku tirdzniecība/lietošana

Citi

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

DALĪBVALSTU IEROSMES

| 24.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 165/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 165/22

---

Beļģijas Karalistes, Bulgārijas Republikas, Igaunijas Republikas, Spānijas Karalistes, Austrijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīva Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai (... gada ...) par Eiropas izmeklēšanas rīkojumu krimināllietās

2010/C 165/02

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 82. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Beļģijas Karalistes, Bulgārijas Republikas, Igaunijas Republikas, Spānijas Karalistes, Austrijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienība ir sev izvirzījusi mērķi uzturēt un attīstīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienība ir sev izvirzījusi mērķi uzturēt un attīstīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu.

| (2) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 82. panta 1. punktu tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās Savienībā pamatojas uz tiesas spriedumu un lēmumu savstarpējas atzīšanas principu, ko pēc Eiropadomes Tamperes sanāksmes 1999. gada 15. un 16. oktobrī vispārēji atzīst par stūrakmeni tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 82. panta 1. punktu tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās Savienībā pamatojas uz tiesas spriedumu un lēmumu savstarpējas atzīšanas principu, ko pēc Eiropadomes Tamperes sanāksmes 1999. gada 15. un 16. oktobrī vispārēji atzīst par stūrakmeni tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās Savienībā.

| (3) | Ar Padomes Pamatlēmumu 2003/577/TI (2003. gada 22. jūlijs) par to, kā Eiropas Savienībā izpilda īpašuma vai pierādījumu iesaldēšanas rīkojumus (1), mēģināja panākt tādu rīkojumu tūlītēju savstarpēju atzīšanu, ko izdod, lai novērstu pierādījumu iznīcināšanu, pārveidošanu, pārvietošanu, nodošanu vai cita veida rīcību ar tiem. Tomēr, tā kā minētais instruments attiecas tikai uz iesaldēšanas stadiju, tad kopā ar iesaldēšanas rīkojumu ir jāiesniedz atsevišķs lūgums nodot pierādījumus izdevējvalstij saskaņā ar noteikumiem, kas piemērojami savstarpējai palīdzībai krimināllietās. Šā iemesla dēļ rodas divpakāpju procedūra, un tas mazina tās efektivitāti. Turklāt šāds režīms pastāv līdztekus tradicionālajiem sadarbības instrumentiem, un praksē kompetentās iestādes to tādēļ izmanto samērā reti. |
| --- | --- |

(3)

Ar Padomes Pamatlēmumu 2003/577/TI (2003. gada 22. jūlijs) par to, kā Eiropas Savienībā izpilda īpašuma vai pierādījumu iesaldēšanas rīkojumus (1), mēģināja panākt tādu rīkojumu tūlītēju savstarpēju atzīšanu, ko izdod, lai novērstu pierādījumu iznīcināšanu, pārveidošanu, pārvietošanu, nodošanu vai cita veida rīcību ar tiem. Tomēr, tā kā minētais instruments attiecas tikai uz iesaldēšanas stadiju, tad kopā ar iesaldēšanas rīkojumu ir jāiesniedz atsevišķs lūgums nodot pierādījumus izdevējvalstij saskaņā ar noteikumiem, kas piemērojami savstarpējai palīdzībai krimināllietās. Šā iemesla dēļ rodas divpakāpju procedūra, un tas mazina tās efektivitāti. Turklāt šāds režīms pastāv līdztekus tradicionālajiem sadarbības instrumentiem, un praksē kompetentās iestādes to tādēļ izmanto samērā reti.

| (4) | Padomes Pamatlēmums 2008/978/TI (2008. gada 18. decembris) par Eiropas pierādījumu iegūšanas rīkojumu nolūkā iegūt priekšmetus, dokumentus un datus, ko izmantot tiesvedībā krimināllietās (2) tika pieņemts, lai minētajai jomai piemērotu savstarpējas atzīšanas principu. Tomēr Eiropas pierādījumu iegūšanas rīkojums ir piemērojams tikai jau esošiem pierādījumiem un tādēļ tikai ierobežoti aptver tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās attiecībā uz pierādījumiem. Šādas ierobežotas darbības jomas dēļ kompetentās iestādes var brīvi izmantot jauno režīmu vai arī izmantot savstarpējas tiesiskās palīdzības procedūras, kas jebkurā gadījumā paliek piemērojamas pierādījumiem, kuri ir ārpus Eiropas pierādījumu iegūšanas rīkojuma darbības jomas. |
| --- | --- |

(4)

Padomes Pamatlēmums 2008/978/TI (2008. gada 18. decembris) par Eiropas pierādījumu iegūšanas rīkojumu nolūkā iegūt priekšmetus, dokumentus un datus, ko izmantot tiesvedībā krimināllietās (2) tika pieņemts, lai minētajai jomai piemērotu savstarpējas atzīšanas principu. Tomēr Eiropas pierādījumu iegūšanas rīkojums ir piemērojams tikai jau esošiem pierādījumiem un tādēļ tikai ierobežoti aptver tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās attiecībā uz pierādījumiem. Šādas ierobežotas darbības jomas dēļ kompetentās iestādes var brīvi izmantot jauno režīmu vai arī izmantot savstarpējas tiesiskās palīdzības procedūras, kas jebkurā gadījumā paliek piemērojamas pierādījumiem, kuri ir ārpus Eiropas pierādījumu iegūšanas rīkojuma darbības jomas.

| (5) | Kopš Pamatlēmumu 2003/577/TI un 2008/978/TI pieņemšanas ir kļuvis skaidrs, ka pierādījumu vākšanas jomā pastāvošais regulējums ir pārāk sadrumstalots un sarežģīts. Tādēļ ir vajadzīga jauna pieeja. |
| --- | --- |

(5)

Kopš Pamatlēmumu 2003/577/TI un 2008/978/TI pieņemšanas ir kļuvis skaidrs, ka pierādījumu vākšanas jomā pastāvošais regulējums ir pārāk sadrumstalots un sarežģīts. Tādēļ ir vajadzīga jauna pieeja.

| (6) | Stokholmas programmā, ko pieņēma 2009. gada 11. decembrī, Eiropadome nolēma, ka būtu jāturpina veidot vispusīgu sistēmu pierādījumu iegūšanai lietās ar pārrobežu dimensiju, pamatojoties uz savstarpējas atzīšanas principu. Eiropadome norādīja, ka šajā jomā spēkā esošie instrumenti veido sadrumstalotu režīmu un ka ir vajadzīga jauna pieeja, kas balstītos uz savstarpējas atzīšanas principu, taču ņemtu vērā arī tradicionālās savstarpējās tiesiskās palīdzības sistēmas elastību. Eiropadome tādēļ aicināja izveidot vispusīgu sistēmu, ar kuru aizstātu visus šajā jomā esošos instrumentus, tostarp Pamatlēmumu par Eiropas pierādījumu iegūšanas rīkojumu, un kurā pēc iespējas ietvertu visus pierādījumu veidus, noteiktu izpildes termiņus un pēc iespējas ierobežotu atteikuma iemeslus. |
| --- | --- |

(6)

Stokholmas programmā, ko pieņēma 2009. gada 11. decembrī, Eiropadome nolēma, ka būtu jāturpina veidot vispusīgu sistēmu pierādījumu iegūšanai lietās ar pārrobežu dimensiju, pamatojoties uz savstarpējas atzīšanas principu. Eiropadome norādīja, ka šajā jomā spēkā esošie instrumenti veido sadrumstalotu režīmu un ka ir vajadzīga jauna pieeja, kas balstītos uz savstarpējas atzīšanas principu, taču ņemtu vērā arī tradicionālās savstarpējās tiesiskās palīdzības sistēmas elastību. Eiropadome tādēļ aicināja izveidot vispusīgu sistēmu, ar kuru aizstātu visus šajā jomā esošos instrumentus, tostarp Pamatlēmumu par Eiropas pierādījumu iegūšanas rīkojumu, un kurā pēc iespējas ietvertu visus pierādījumu veidus, noteiktu izpildes termiņus un pēc iespējas ierobežotu atteikuma iemeslus.

| (7) | Šī jaunā pieeja paredz vienu vienīgu instrumentu, ko sauc par Eiropas izmeklēšanas rīkojumu (EIR). EIR ir izdodams, lai panāktu, ka izpildvalstī veic vienu vai vairākus konkrētus izmeklēšanas pasākumus nolūkā vākt pierādījumus. Tas ietver arī tādu pierādījumu iegūšanu, kas jau ir izpildiestādes rīcībā. |
| --- | --- |

(7)

Šī jaunā pieeja paredz vienu vienīgu instrumentu, ko sauc par Eiropas izmeklēšanas rīkojumu (EIR). EIR ir izdodams, lai panāktu, ka izpildvalstī veic vienu vai vairākus konkrētus izmeklēšanas pasākumus nolūkā vākt pierādījumus. Tas ietver arī tādu pierādījumu iegūšanu, kas jau ir izpildiestādes rīcībā.

| (8) | EIR ir horizontāla darbības joma, un tas tādēļ ir piemērojams gandrīz visiem izmeklēšanas pasākumiem. Tomēr dažiem pasākumiem ir vajadzīgi īpaši noteikumi, ko labāk paredzēt atsevišķos tiesību aktos, piemēram, kopējas izmeklēšanas grupas izveide un pierādījumu vākšana šādā grupā, kā arī dažas īpašas telesakaru pārtveršanas formas, piemēram, pārtveršana ar tūlītēju pārraidi un satelītu telesakaru pārtveršana. Šāda veida pasākumiem arī turpmāk būtu jāpiemēro esošie instrumenti. |
| --- | --- |

(8)

EIR ir horizontāla darbības joma, un tas tādēļ ir piemērojams gandrīz visiem izmeklēšanas pasākumiem. Tomēr dažiem pasākumiem ir vajadzīgi īpaši noteikumi, ko labāk paredzēt atsevišķos tiesību aktos, piemēram, kopējas izmeklēšanas grupas izveide un pierādījumu vākšana šādā grupā, kā arī dažas īpašas telesakaru pārtveršanas formas, piemēram, pārtveršana ar tūlītēju pārraidi un satelītu telesakaru pārtveršana. Šāda veida pasākumiem arī turpmāk būtu jāpiemēro esošie instrumenti.

| (9) | Šī direktīva neattiecas uz citas valsts teritorijā veiktu novērošanu, kas minēta 40. pantā 1990. gada 19. jūnija Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas Nolīgumu (3). |
| --- | --- |

(9)

Šī direktīva neattiecas uz citas valsts teritorijā veiktu novērošanu, kas minēta 40. pantā 1990. gada 19. jūnija Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas Nolīgumu (3).

| (10) | EIR galvenajam aspektam vajadzētu būt veicamajam izmeklēšanas pasākumam. Izdevējiestāde, pamatojoties uz to, kas tai zināms par attiecīgo izmeklēšanu, var vislabāk lemt par to, kāds pasākums ir jāizmanto. Tomēr izpildiestādei vajadzētu būt iespējai izmantot arī cita veida pasākumu vai nu tādēļ, ka pieprasītais pasākums nepastāv vai nav pieejams saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, vai arī tādēļ, ka ar šādu cita veida pasākumu var sasniegt tādu pašu rezultātu kā ar pasākumu, kas minēts attiecīgajā EIR, taču mazākā mērā izmantojot piespiedu līdzekļus. |
| --- | --- |

(10)

EIR galvenajam aspektam vajadzētu būt veicamajam izmeklēšanas pasākumam. Izdevējiestāde, pamatojoties uz to, kas tai zināms par attiecīgo izmeklēšanu, var vislabāk lemt par to, kāds pasākums ir jāizmanto. Tomēr izpildiestādei vajadzētu būt iespējai izmantot arī cita veida pasākumu vai nu tādēļ, ka pieprasītais pasākums nepastāv vai nav pieejams saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, vai arī tādēļ, ka ar šādu cita veida pasākumu var sasniegt tādu pašu rezultātu kā ar pasākumu, kas minēts attiecīgajā EIR, taču mazākā mērā izmantojot piespiedu līdzekļus.

| (11) | Neskarot izpildvalsts tiesību pamatprincipus, EIR būtu jāizpilda pēc iespējas atbilstošāk izdevējvalsts nepārprotami norādītajām formalitātēm un procedūrām. Izdevējiestāde var lūgt, lai viena vai vairākas izdevējvalsts iestādes piedalās EIR izpildē, sniedzot atbalstu izpildvalsts kompetentajām iestādēm. Šī iespēja izdevējvalsts iestādēm neparedz nekādas tiesībaizsardzības pilnvaras izpildvalsts teritorijā. |
| --- | --- |

(11)

Neskarot izpildvalsts tiesību pamatprincipus, EIR būtu jāizpilda pēc iespējas atbilstošāk izdevējvalsts nepārprotami norādītajām formalitātēm un procedūrām. Izdevējiestāde var lūgt, lai viena vai vairākas izdevējvalsts iestādes piedalās EIR izpildē, sniedzot atbalstu izpildvalsts kompetentajām iestādēm. Šī iespēja izdevējvalsts iestādēm neparedz nekādas tiesībaizsardzības pilnvaras izpildvalsts teritorijā.

| (12) | Lai nodrošinātu to, ka tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās ir efektīva, būtu jāierobežo iespēja attiekties atzīt vai izpildīt EIR, kā arī jāierobežo tā izpildes atlikšanas iemesli. |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu to, ka tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās ir efektīva, būtu jāierobežo iespēja attiekties atzīt vai izpildīt EIR, kā arī jāierobežo tā izpildes atlikšanas iemesli.

| (13) | Lai starp dalībvalstīm nodrošinātu ātru, efektīvu un saskaņotu sadarbību krimināllietās, ir vajadzīgi laika ierobežojumi. Lēmuma pieņemšanai par atzīšanu vai izpildi, kā arī izmeklēšanas pasākuma faktiskai izpildei būtu jānotiek tikpat ātri un ar tādu pašu prioritāti kā līdzīgā lietā, ko ierosinātu attiecīgajā valstī. Lai nodrošinātu, ka lēmuma pieņemšana un izpilde notiek savlaicīgi vai ka tiek ievēroti izdevējvalsts procesuālie ierobežojumi, būtu jāparedz konkrēti termiņi. |
| --- | --- |

(13)

Lai starp dalībvalstīm nodrošinātu ātru, efektīvu un saskaņotu sadarbību krimināllietās, ir vajadzīgi laika ierobežojumi. Lēmuma pieņemšanai par atzīšanu vai izpildi, kā arī izmeklēšanas pasākuma faktiskai izpildei būtu jānotiek tikpat ātri un ar tādu pašu prioritāti kā līdzīgā lietā, ko ierosinātu attiecīgajā valstī. Lai nodrošinātu, ka lēmuma pieņemšana un izpilde notiek savlaicīgi vai ka tiek ievēroti izdevējvalsts procesuālie ierobežojumi, būtu jāparedz konkrēti termiņi.

| (14) | Pierādījumu iegūšanai EIR paredz vienotu režīmu. Tomēr ir vajadzīgi papildu noteikumi par dažiem izmeklēšanas pasākumu veidiem, kas būtu jāiekļauj EIR, piemēram, apcietināto personu pārvešana uz laiku, iztaujāšana ar video vai telefonsakaru konferences palīdzību, ar kontiem vai bankas darījumiem saistītas informācijas iegūšana vai kontrolēta nodošana. EIR aptver izmeklēšanas pasākumus, kas paredz pierādījumu vākšanu reāllaikā, pastāvīgi un noteiktā laikposmā, taču – ievērojot atšķirības, kas pastāv starp dalībvalstu tiesību aktiem – izpildiestādei attiecībā uz šiem pasākumiem būtu jādod noteikta elastība. |
| --- | --- |

(14)

Pierādījumu iegūšanai EIR paredz vienotu režīmu. Tomēr ir vajadzīgi papildu noteikumi par dažiem izmeklēšanas pasākumu veidiem, kas būtu jāiekļauj EIR, piemēram, apcietināto personu pārvešana uz laiku, iztaujāšana ar video vai telefonsakaru konferences palīdzību, ar kontiem vai bankas darījumiem saistītas informācijas iegūšana vai kontrolēta nodošana. EIR aptver izmeklēšanas pasākumus, kas paredz pierādījumu vākšanu reāllaikā, pastāvīgi un noteiktā laikposmā, taču – ievērojot atšķirības, kas pastāv starp dalībvalstu tiesību aktiem – izpildiestādei attiecībā uz šiem pasākumiem būtu jādod noteikta elastība.

| (15) | Ar šo direktīvu aizstāj Pamatlēmumus 2003/577/TI un 2008/978/TI, kā arī daudzos instrumentus savstarpējās tiesiskās palīdzības sniegšanai krimināllietās, ciktāl tie attiecas uz pierādījumu iegūšanu izmantošanai tiesvedībā krimināllietās. |
| --- | --- |

(15)

Ar šo direktīvu aizstāj Pamatlēmumus 2003/577/TI un 2008/978/TI, kā arī daudzos instrumentus savstarpējās tiesiskās palīdzības sniegšanai krimināllietās, ciktāl tie attiecas uz pierādījumu iegūšanu izmantošanai tiesvedībā krimināllietās.

| (16) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi – proti, lēmumu par pierādījumu iegūšanu savstarpēju atzīšanu – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ darbības mēroga un iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi – proti, lēmumu par pierādījumu iegūšanu savstarpēju atzīšanu – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ darbības mēroga un iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (17) | Šajā direktīvā tiek respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas atzīti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tās VI nodaļā. Neko no šajā direktīvā noteiktā nevar interpretēt kā aizliegumu atteikt EIR izpildi, ja, pamatojoties uz objektīviem apstākļiem, ir iemesls domāt, ka EIR ir izsniegts, lai kādu personu vajātu vai sodītu tās dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas, dzimumorientācijas, valstspiederības, valodas vai politisko uzskatu dēļ, vai ka jebkura šāda iemesla dēļ varētu tikt nodarīts kaitējums šādas personas stāvoklim. |
| --- | --- |

(17)

Šajā direktīvā tiek respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas atzīti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tās VI nodaļā. Neko no šajā direktīvā noteiktā nevar interpretēt kā aizliegumu atteikt EIR izpildi, ja, pamatojoties uz objektīviem apstākļiem, ir iemesls domāt, ka EIR ir izsniegts, lai kādu personu vajātu vai sodītu tās dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas, dzimumorientācijas, valstspiederības, valodas vai politisko uzskatu dēļ, vai ka jebkura šāda iemesla dēļ varētu tikt nodarīts kaitējums šādas personas stāvoklim.

| (18) | [Saskaņā ar 3. pantu 21. protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Apvienotā Karaliste un Īrija ir paziņojušas, ka tās vēlas piedalīties šīs direktīvas pieņemšanā.] |
| --- | --- |

(18)

[Saskaņā ar 3. pantu 21. protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Apvienotā Karaliste un Īrija ir paziņojušas, ka tās vēlas piedalīties šīs direktīvas pieņemšanā.]

| (19) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs direktīvas pieņemšanā, un Dānijai šī direktīva nav saistoša un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs direktīvas pieņemšanā, un Dānijai šī direktīva nav saistoša un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I   NODAĻA

EIROPAS IZMEKLĒŠANAS RĪKOJUMS

1. pants

Eiropas izmeklēšanas rīkojuma definīcija un pienākums to izpildīt

1.   Eiropas izmeklēšanas rīkojums (EIR) ir tiesas nolēmums, ko izdevusi kādas dalībvalsts (“izdevējvalsts”) kompetenta iestāde, lai panāktu, ka kādā citā dalībvalstī (“izpildvalsts”) veic vienu vai vairākus konkrētus izmeklēšanas pasākumus nolūkā vākt pierādījumus saistībā ar 4. pantā minēto tiesvedību.

2.   Ikvienu EIR dalībvalstis izpilda, pamatojoties uz savstarpējas atzīšanas principu un saskaņā ar šo direktīvu.

3.   Šī direktīva nemaina pienākumu ievērot pamattiesības un tiesību principus, kas noteikti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā, un tā neskar nekādus tiesu iestāžu pienākumus šajā sakarā. Šī direktīva arī neprasa dalībvalstīm veikt jebkādus pasākumus, kas ir pretrunā to konstitucionālajiem noteikumiem attiecībā uz biedrošanās brīvību, preses brīvību un vārda brīvību citos plašsaziņas līdzekļos.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā:

| a) | “izdevējiestāde” ir:






  i) | tiesnesis, tiesa, izmeklēšanas tiesnesis vai prokurors, kam ir kompetence attiecīgajā lietā; vai |
| --- | --- | --- |

a)

“izdevējiestāde” ir:

i)

tiesnesis, tiesa, izmeklēšanas tiesnesis vai prokurors, kam ir kompetence attiecīgajā lietā; vai

| ii) | jebkura cita izdevējvalsts noteikta tiesu iestāde, kura konkrētajā lietā darbojas kā izmeklēšanas iestāde kriminālprocesā un kurai saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir kompetence izdot rīkojumu par pierādījumu vākšanu; |
| --- | --- |

ii)

jebkura cita izdevējvalsts noteikta tiesu iestāde, kura konkrētajā lietā darbojas kā izmeklēšanas iestāde kriminālprocesā un kurai saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir kompetence izdot rīkojumu par pierādījumu vākšanu;

| b) | “izpildiestāde” ir iestāde, kurai ir kompetence saskaņā ar šo direktīvu atzīt vai izpildīt EIR. Izpildiestāde ir iestāde, kurai ir kompetence EIR minēto izmeklēšanas pasākumu veikt līdzīgā lietā, ko ierosinātu attiecīgajā valstī. |
| --- | --- |

b)

“izpildiestāde” ir iestāde, kurai ir kompetence saskaņā ar šo direktīvu atzīt vai izpildīt EIR. Izpildiestāde ir iestāde, kurai ir kompetence EIR minēto izmeklēšanas pasākumu veikt līdzīgā lietā, ko ierosinātu attiecīgajā valstī.

3. pants

EIR darbības joma

1.   EIR aptver jebkādus izmeklēšanas pasākumus, izņemot 2. punktā minētos pasākumus.

2.   EIR neaptver šādus pasākumus:

| a) | kopējas izmeklēšanas grupas izveide un pierādījumu vākšana šādā grupā, kā paredzēts 13. pantā Konvencijā par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās (4) (turpmāk “Konvencija”) un Padomes Pamatlēmumā 2002/465/TI (2002. gada 13. jūnijs) par kopējām izmeklēšanas grupām (5); |
| --- | --- |

a)

kopējas izmeklēšanas grupas izveide un pierādījumu vākšana šādā grupā, kā paredzēts 13. pantā Konvencijā par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās (4) (turpmāk “Konvencija”) un Padomes Pamatlēmumā 2002/465/TI (2002. gada 13. jūnijs) par kopējām izmeklēšanas grupām (5);

| b) | telesakaru pārtveršana un tūlītēja pārraide, kas minēta Konvencijas 18. panta 1. punkta a) apakšpunktā; un |
| --- | --- |

b)

telesakaru pārtveršana un tūlītēja pārraide, kas minēta Konvencijas 18. panta 1. punkta a) apakšpunktā; un

| c) | telesakaru pārtveršana, kas minēta Konvencijas 18. panta 1. punkta b) apakšpunktā, ciktāl tie attiecas uz Konvencijas 18. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktā un 20. pantā minētajām situācijām. |
| --- | --- |

c)

telesakaru pārtveršana, kas minēta Konvencijas 18. panta 1. punkta b) apakšpunktā, ciktāl tie attiecas uz Konvencijas 18. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktā un 20. pantā minētajām situācijām.

4. pants

Tiesvedības veidi, kam var izdot EIR

EIR var izdot:

| a) | sakarā ar kriminālprocesu, ko saistībā ar kādu noziedzīgu nodarījumu saskaņā ar izdevējvalsts tiesību aktiem ir ierosinājusi kāda tiesu iestāde vai ko var ierosināt šādā tiesu iestādē; |
| --- | --- |

a)

sakarā ar kriminālprocesu, ko saistībā ar kādu noziedzīgu nodarījumu saskaņā ar izdevējvalsts tiesību aktiem ir ierosinājusi kāda tiesu iestāde vai ko var ierosināt šādā tiesu iestādē;

| b) | tiesvedībā, ko administratīvas iestādes ierosinājušas par rīcību, kura kā tiesību normu pārkāpums ir sodāma saskaņā ar izdevējvalsts tiesību aktiem, ja pēc šādu iestāžu lēmuma var tikt ierosināta tiesvedība tiesā, kurai ir jurisdikcija jo īpaši krimināllietās; |
| --- | --- |

b)

tiesvedībā, ko administratīvas iestādes ierosinājušas par rīcību, kura kā tiesību normu pārkāpums ir sodāma saskaņā ar izdevējvalsts tiesību aktiem, ja pēc šādu iestāžu lēmuma var tikt ierosināta tiesvedība tiesā, kurai ir jurisdikcija jo īpaši krimināllietās;

| c) | tiesvedībā, ko tiesu iestādes ierosinājušas par rīcību, kura kā tiesību normu pārkāpums ir sodāma saskaņā ar izdevējvalsts tiesību aktiem, ja pēc šādu iestāžu lēmuma var tikt ierosināta tiesvedība tiesā, kurai ir jurisdikcija jo īpaši krimināllietās; un |
| --- | --- |

c)

tiesvedībā, ko tiesu iestādes ierosinājušas par rīcību, kura kā tiesību normu pārkāpums ir sodāma saskaņā ar izdevējvalsts tiesību aktiem, ja pēc šādu iestāžu lēmuma var tikt ierosināta tiesvedība tiesā, kurai ir jurisdikcija jo īpaši krimināllietās; un

| d) | saistībā ar a), b) un c) punktā minēto tiesvedību, kas attiecas uz noziedzīgiem nodarījumiem vai pārkāpumiem, par ko izdevējvalstī var saukt pie atbildības vai sodīt juridiskas personas. |
| --- | --- |

d)

saistībā ar a), b) un c) punktā minēto tiesvedību, kas attiecas uz noziedzīgiem nodarījumiem vai pārkāpumiem, par ko izdevējvalstī var saukt pie atbildības vai sodīt juridiskas personas.

5. pants

EIR saturs un forma

1.   Šīs direktīvas A pielikumā iekļautajā veidlapā doto EIR aizpilda un paraksta izdevējiestāde, kura arī apstiprina, ka tā saturs ir pareizs.

2.   Katra dalībvalsts norāda valodu(-as), ko no Savienības iestāžu oficiālajām valodām un papildus attiecīgās dalībvalsts oficiālajai(-ām) valodai(-ām) var izmantot, lai aizpildītu vai pārtulkotu EIR, ja attiecīgā valsts ir izpildvalsts.

II   NODAĻA

IZDEVĒJVALSTS PROCEDŪRAS UN DROŠĪBAS PASĀKUMI

6. pants

EIR nosūtīšana

1.   Izdevējiestāde nosūta EIR izpildiestādei ar jebkādiem līdzekļiem, kas ļauj iegūt rakstisku apliecinājumu, un tā, lai izpildvalsts varētu noteikt tā autentiskumu. Jebkāda turpmāka oficiāla saziņa notiek nepastarpināti starp izdevējiestādi un izpildiestādi.

2.   Neskarot 2. panta b) punktu, ikviena dalībvalsts var izraudzīties centrālo iestādi vai, ja tās tiesību sistēma to paredz, vairāk nekā vienu centrālo iestādi, kas palīdz kompetentajām tiesu iestādēm. Dalībvalsts, ja to prasa tās tiesu sistēmas organizatoriskā struktūra, var savai(-ām) centrālajai(-ām) iestādei(-ēm) uzlikt atbildību par EIR administratīvo nosūtīšanu un saņemšanu, kā arī par citu oficiālu saraksti, kas ar to saistīta.

3.   Ja izdevējiestāde vēlas, tad nosūtīšanai var izmantot Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla drošo telesakaru sistēmu.

4.   Ja izpildiestāde nav zināma, tad izdevējiestāde, tostarp ar Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla kontaktpunktu palīdzību, dara visu, kas vajadzīgs, lai no izpildvalsts saņemtu šādu informāciju.

5.   Ja izpildvalsts iestādei, kas saņem EIR, nav kompetences to atzīt un veikt tā izpildei vajadzīgos pasākumus, tad šī iestāde EIR ex officio pārsūta izpildiestādei un attiecīgi informē izdevējiestādi.

6.   Visas grūtības, kas saistītas ar jebkādu EIR izpildei vajadzīgu dokumentu nosūtīšanu vai autentiskumu, risina tiešā saziņā starp iesaistīto izdevējiestādi un izpildiestādi vai, ja vajadzīgs, iesaistot dalībvalstu centrālās iestādes.

7. pants

EIR, kas saistīts ar agrāku EIR

1.   Ja izdevējiestāde izdod EIR, kas papildina agrāk izdotu EIR, tad tā šo apstākli norāda attiecīgajā iedaļā EIR veidlapā, kas sniegta A pielikumā.

2.   Ja saskaņā ar 8. panta 3. punktu izdevējiestāde izpildvalstī palīdz EIR izpildē, tad tā, kamēr atrodas attiecīgajā valstī un neskarot saskaņā ar 28. panta 1. punkta c) apakšpunktu sniegtās deklarācijas, EIR, kas papildina iepriekšējo EIR, drīkst sūtīt tieši izpildiestādei.

III   NODAĻA

IZPILDVALSTS PROCEDŪRAS UN DROŠĪBAS PASĀKUMI

8. pants

Atzīšana un izpilde

1.   Izpildiestāde atzīst saskaņā ar 6. pantu nosūtītu EIR, neprasot nekādas papildu formalitātes, un tūlīt veic tā izpildei vajadzīgos pasākumus, rīkojoties tieši tāpat un atbilstoši tādiem pašiem nosacījumiem kā tad, ja attiecīgo izmeklēšanas pasākumu būtu prasījusi kāda izpildvalsts iestāde, ja vien minētā iestāde nepieņem lēmumu atsaukties uz kādu no 10. pantā paredzētajiem neatzīšanas vai nepildīšanas iemesliem vai uz kādu no 14. pantā paredzētajiem izpildes atlikšanas iemesliem.

2.   Izpildiestāde ievēro formalitātes un procedūras, ko nepārprotami norādījusi izdevējiestāde, ja vien šajā direktīvā nav paredzēts citādi un ja minētās formalitātes un procedūras nav pretrunā izpildvalsts tiesību pamatprincipiem.

3.   Izdevējiestāde var lūgt, lai viena vai vairākas izdevējvalsts iestādes piedalās EIR izpildē, sniedzot atbalstu izpildvalsts kompetentajām iestādēm. Izpildvalsts šādu lūgumu izpilda, ja šāda piedalīšanās nav pretrunā izpildvalsts tiesību pamatprincipiem.

4.   Izdevējiestāde un izpildiestāde var viena ar otru apspriesties ar jebkādiem piemērotiem līdzekļiem, lai sekmētu šā panta efektīvu piemērošanu.

9. pants

Cita veida izmeklēšanas pasākuma izmantošana

1.   Izpildiestāde drīkst nolemt izmantot citu izmeklēšanas pasākumu, kas nav EIR norādītais pasākums, ja:

| a) | EIR norādītais izmeklēšanas pasākums nepastāv izpildvalsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

a)

EIR norādītais izmeklēšanas pasākums nepastāv izpildvalsts tiesību aktos;

| b) | EIR norādītais izmeklēšanas pasākums pastāv izpildvalsts tiesību aktos, taču tā izmantošana ir atļauta vienīgi saistībā ar konkrētiem noziedzīgiem nodarījumiem vai šādu nodarījumu kategorijām, kas neietver noziedzīgo nodarījumu, uz kuru attiecas EIR; vai |
| --- | --- |

b)

EIR norādītais izmeklēšanas pasākums pastāv izpildvalsts tiesību aktos, taču tā izmantošana ir atļauta vienīgi saistībā ar konkrētiem noziedzīgiem nodarījumiem vai šādu nodarījumu kategorijām, kas neietver noziedzīgo nodarījumu, uz kuru attiecas EIR; vai

| c) | izmeklēšanas pasākumam, ko izraudzījusies izpildiestāde, būs tāds pats rezultāts kā pasākumam, kas paredzēts attiecīgajā EIR, taču to var panākt, mazākā mērā izmantojot piespiedu līdzekļus. |
| --- | --- |

c)

izmeklēšanas pasākumam, ko izraudzījusies izpildiestāde, būs tāds pats rezultāts kā pasākumam, kas paredzēts attiecīgajā EIR, taču to var panākt, mazākā mērā izmantojot piespiedu līdzekļus.

2.   Ja izpildiestāde nolemj izmantot 1. punktā minēto iespēju, tad tā vispirms informē izdevējiestādi, kura var nolemt atsaukt attiecīgo EIR.

10. pants

Neatzīšanas vai neizpildes iemesli

1.   Izpildvalstī drīkst atteikt EIR atzīšanu vai izpildi, ja:

| a) | izpildvalsts tiesību aktos ir paredzēta tāda imunitāte vai privilēģijas, kas EIR izpildi padara neiespējamu; |
| --- | --- |

a)

izpildvalsts tiesību aktos ir paredzēta tāda imunitāte vai privilēģijas, kas EIR izpildi padara neiespējamu;

| b) | tā izpilde konkrētā lietā kaitētu būtiskām valsts drošības interesēm, apdraudētu informācijas avotu vai būtu saistīta ar tādas klasificētas informācijas izmantošanu, kas attiecas uz konkrētām izlūkošanas darbībām; |
| --- | --- |

b)

tā izpilde konkrētā lietā kaitētu būtiskām valsts drošības interesēm, apdraudētu informācijas avotu vai būtu saistīta ar tādas klasificētas informācijas izmantošanu, kas attiecas uz konkrētām izlūkošanas darbībām;

| c) | gadījumos, kas minēti 9. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, nav pieejams neviens cits izmeklēšanas pasākums, kas ļautu sasniegt līdzīgu rezultātu; vai |
| --- | --- |

c)

gadījumos, kas minēti 9. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, nav pieejams neviens cits izmeklēšanas pasākums, kas ļautu sasniegt līdzīgu rezultātu; vai

| d) | ja EIR ir izdots tiesvedībā, kas minēta 4. panta b) un c) punktā, un attiecīgais pasākums nebūtu atļauts līdzīgā lietā, ko ierosinātu attiecīgajā valstī. |
| --- | --- |

d)

ja EIR ir izdots tiesvedībā, kas minēta 4. panta b) un c) punktā, un attiecīgais pasākums nebūtu atļauts līdzīgā lietā, ko ierosinātu attiecīgajā valstī.

2.   Gadījumos, kas minēti 1. punkta b) un c) apakšpunktā, pirms pieņemt lēmumu daļēji vai pilnībā neatzīt vai neizpildīt kādu EIR, izpildiestāde, izmantojot jebkurus piemērotus līdzekļus, apspriežas ar izdevējiestādi un vajadzības gadījumā lūdz tai tūlīt sniegt visu vajadzīgo informāciju.

11. pants

Atzīšanas vai izpildes termiņi

1.   Lēmuma pieņemšanai par atzīšanu vai izpildi un izmeklēšanas pasākuma izpildei jānotiek tikpat ātri un ar tādu pašu prioritāti kā līdzīgā lietā, ko ierosinātu attiecīgajā valstī, un jebkurā gadījumā šajā pantā paredzētajos termiņos.

2.   Ja izdevējiestāde EIR ir norādījusi, ka procesuālo termiņu, noziedzīgā nodarījuma smaguma vai citu īpaši steidzamu apstākļu dēļ ir vajadzīgi īsāki termiņi nekā tie, kas paredzēti šajā pantā, vai ja izdevējiestāde EIR ir noteikusi, ka attiecīgais izmeklēšanas pasākums jāveic konkrētā datumā, tad izpildiestāde, cik vien iespējams, ievēro šādu lūgumu.

3.   Lēmumu par atzīšanu vai izpildi pieņem pēc iespējas ātrāk un, neskarot 5. punktu, ne vēlāk kā trīsdesmit dienās pēc tam, kad kompetentā izpildiestāde ir saņēmusi EIR.

4.   Ja vien nepastāv 14. pantā paredzētie izpildes atlikšanas iemesli vai pierādījumi, kas minēti izmeklēšanas pasākumā, uz kuru attiecas EIR, jau nav izpildvalsts rīcībā, izpildiestāde attiecīgo izmeklēšanas pasākumu veic nekavējoties un, neskarot 5. punktu, ne vēlāk kā deviņdesmit dienās pēc 3. punktā minētā lēmuma pieņemšanas.

5.   Ja kompetentajai izpildiestādei konkrētā lietā nav iespējams ievērot 3. punktā noteikto termiņu, tad tā ar jebkādiem līdzekļiem nekavējoties informē izdevējvalsts kompetento iestādi, norādot kavēšanās iemeslus un paredzamo laiku, kas vajadzīgs lēmuma pieņemšanai. Šādā gadījumā 3. punktā noteikto termiņu var pagarināt ne vairāk kā par 30 dienām.

6.   Ja kompetentajai izpildiestādei konkrētā lietā nav iespējams ievērot 4. punktā noteikto termiņu, tad tā ar jebkādiem līdzekļiem nekavējoties informē izdevējvalsts kompetento iestādi, norādot kavēšanās iemeslus, un apspriežas ar izdevējiestādi par piemērotu laiku attiecīgā pasākuma veikšanai.

12. pants

Pierādījumu nodošana

1.   Izpildiestāde bez liekas kavēšanās izdevējvalstij nosūta pierādījumus, kas iegūti, izpildot EIR. Ja tas lūgts attiecīgajā EIR un ja iespējams saskaņā ar izpildvalsts tiesību aktiem, tad iegūtos pierādījumus nekavējoties nodod izdevējvalsts kompetentajām iestādēm, kas saskaņā ar 8. panta 3. punktu palīdz EIR izpildē.

2.   Nododot iegūtos pierādījumus, izpildiestāde norāda, vai tā prasa, lai tos sūta atpakaļ izpildvalstij, tiklīdz izdevējvalstī tie vairs nav vajadzīgi.

13. pants

Tiesiskās aizsardzības līdzekļi

Ieinteresētajām personām saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir pieejami tiesiskās aizsardzības līdzekļi. EIR izdošanas materiālos iemeslus var apstrīdēt tikai ar prasību, kas celta izdevējvalsts tiesā.

14. pants

Atzīšanas vai izpildes atlikšanas iemesli

1.   EIR atzīšanu vai izpildi izpildvalstī drīkst atlikt, ja:

| a) | tā izpilde var kaitēt notiekošai kriminālizmeklēšanai vai tiesvedībai – uz laiku, ko izpildvalsts uzskata par pamatotu; vai |
| --- | --- |

a)

tā izpilde var kaitēt notiekošai kriminālizmeklēšanai vai tiesvedībai – uz laiku, ko izpildvalsts uzskata par pamatotu; vai

| b) | attiecīgos priekšmetus, dokumentus vai datus jau izmanto citā tiesvedībā – līdz brīdim, kad tie šim nolūkam vairs nav vajadzīgi. |
| --- | --- |

b)

attiecīgos priekšmetus, dokumentus vai datus jau izmanto citā tiesvedībā – līdz brīdim, kad tie šim nolūkam vairs nav vajadzīgi.

2.   Tiklīdz atlikšanas iemesli vairs nepastāv, izpildiestāde tūlīt veic EIR izpildei vajadzīgos pasākumus un par to ar jebkādiem līdzekļiem, kas ļauj iegūt rakstisku apliecinājumu, informē izdevējiestādi.

15. pants

Pienākums informēt

1.   Kompetentā iestāde izpildvalstī, kas saņem EIR, nekavējoties un jebkurā gadījumā vienas nedēļas laikā pēc EIR saņemšanas apstiprina tā saņemšanu, aizpildot un nosūtot B pielikumā iekļauto veidlapu. Ja saskaņā ar 6. panta 2. punktu ir izraudzīta centrālā iestāde, tad šis pienākums attiecas gan uz centrālo iestādi, gan uz izpildiestādi, kas EIR saņem ar centrālās iestādes starpniecību. Šīs direktīvas 6. panta 5. punktā minētajā gadījumā šis pienākums attiecas gan uz kompetento iestādi, kas sākotnēji saņēmusi EIR, gan uz izpildiestādi, kurai šis EIR galu galā nosūtīts.

2.   Neskarot 9. panta 2. punktu, izpildiestāde informē izdevējiestādi:

| a) | uzreiz un izmantojot jebkādus līdzekļus, ja:






  i) | izpildiestādei nav iespējams pieņemt lēmumu par atzīšanu vai izpildi, tādēļ ka pielikumā iekļautā veidlapa nav aizpildīta pilnībā vai ir aizpildīta acīmredzami nepareizi; |
| --- | --- | --- |

a)

uzreiz un izmantojot jebkādus līdzekļus, ja:

i)

izpildiestādei nav iespējams pieņemt lēmumu par atzīšanu vai izpildi, tādēļ ka pielikumā iekļautā veidlapa nav aizpildīta pilnībā vai ir aizpildīta acīmredzami nepareizi;

| ii) | izpildiestāde EIR izpildes gaitā bez papildu noskaidrošanas secina, ka varētu būt lietderīgi veikt tādus izmeklēšanas pasākumus, kas sākotnēji nebija paredzēti vai ko nebija iespējams paredzēt laikā, kad izdeva EIR, lai izdevējiestāde konkrētā lietā varētu veikt turpmākās darbības; |
| --- | --- |

ii)

izpildiestāde EIR izpildes gaitā bez papildu noskaidrošanas secina, ka varētu būt lietderīgi veikt tādus izmeklēšanas pasākumus, kas sākotnēji nebija paredzēti vai ko nebija iespējams paredzēt laikā, kad izdeva EIR, lai izdevējiestāde konkrētā lietā varētu veikt turpmākās darbības;

| iii) | izpildiestāde konstatē, ka konkrētā lietā tā nevar ievērot formalitātes un procedūras, ko izdevējiestāde nepārprotami norādījusi saskaņā ar 8. pantu. |
| --- | --- |

iii)

izpildiestāde konstatē, ka konkrētā lietā tā nevar ievērot formalitātes un procedūras, ko izdevējiestāde nepārprotami norādījusi saskaņā ar 8. pantu.

Pēc izdevējiestādes lūguma attiecīgo informāciju uzreiz apstiprina ar jebkādiem līdzekļiem, kas ļauj iegūt rakstisku apliecinājumu;

| b) | uzreiz un ar jebkādiem līdzekļiem, kas ļauj iegūt rakstisku apliecinājumu:






  i) | par visiem lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar 10. panta 1. punktu; |
| --- | --- | --- |

b)

uzreiz un ar jebkādiem līdzekļiem, kas ļauj iegūt rakstisku apliecinājumu:

i)

par visiem lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar 10. panta 1. punktu;

| ii) | par EIR izpildes vai atzīšanas atlikšanu, atlikšanas iemesliem un, ja iespējams, paredzamo atlikšanas ilgumu. |
| --- | --- |

ii)

par EIR izpildes vai atzīšanas atlikšanu, atlikšanas iemesliem un, ja iespējams, paredzamo atlikšanas ilgumu.

16. pants

Amatpersonu kriminālatbildība

Izdevējvalsts amatpersonas, kas saistībā ar šīs direktīvas piemērošanu atrodas izpildvalsts teritorijā, attiecībā uz to izdarītiem vai pret tām izdarītiem noziedzīgiem nodarījumiem pielīdzina izpildvalsts amatpersonām.

17. pants

Amatpersonu civiltiesiskā atbildība

1.   Gadījumos, kad saistībā ar šīs direktīvas piemērošanu izdevējvalsts amatpersonas atrodas izpildvalsts teritorijā, izdevējvalsts saskaņā ar izpildvalsts tiesību aktiem ir atbildīga par kaitējumu, ko tās nodarījušas savu darbību laikā.

2.   Dalībvalsts, kuras teritorijā ir nodarīts 1. punktā minētais kaitējums, to novērš saskaņā ar nosacījumiem, kurus piemēro šīs valsts amatpersonu nodarītam kaitējumam.

3.   Dalībvalsts, kuras amatpersonas ir nodarījušas kaitējumu kādai personai citas dalībvalsts teritorijā, šai dalībvalstij pilnībā atlīdzina visas summas, ko tā samaksājusi cietušajiem vai to tiesību pārņēmējiem.

4.   Neskarot to tiesības vērsties pret trešām personām un izņemot 3. punktu, katra dalībvalsts 1. punktā paredzētajā gadījumā atturas pieprasīt atlīdzību par kaitējumu, ko tai nodarījusi cita dalībvalsts.

18. pants

Konfidencialitāte

1.   Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka izdevējiestādes un izpildiestādes EIR izpildē pienācīgi ievēro izmeklēšanas konfidencialitāti.

2.   Izpildiestāde saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem garantē EIR faktisko apstākļu un tā satura konfidencialitāti, izņemot tiktāl, ciktāl vajadzīgs, lai izpildītu attiecīgo izmeklēšanas pasākumu. Ja izpildiestāde konfidencialitātes prasību nevar ievērot, tad tā par to nekavējoties informē izdevējiestādi.

3.   Izdevējiestāde – saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem un ja nav citu norāžu no izpildiestādes – ievēro konfidencialitāti attiecībā uz visiem pierādījumiem vai informāciju, ko sniegusi izpildiestāde, izņemot tiktāl, ciktāl to izpaušana vajadzīga EIR aprakstītajai izmeklēšanai vai tiesvedībai.

4.   Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka bankas attiecīgajam bankas klientam vai citām trešām personām neizpauž, ka izdevējvalstij saskaņā ar 23., 24. un 25. pantu ir nosūtīta informācija vai ka notiek izmeklēšana.

IV   NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR DAŽIEM IZMEKLĒŠANAS PASĀKUMIEM

19. pants

Apcietinātu personu pārvešana uz laiku uz izdevējvalsti izmeklēšanas vajadzībām

1.   EIR var izdot, lai kādu personu, kas apcietināta izpildvalstī, uz laiku pārvestu nolūkā veikt kādu izmeklēšanas pasākumu, kuram vajadzīga šīs personas klātbūtne izdevējvalstī, ar nosacījumu, ka termiņā, ko noteikusi izpildvalsts, šo personu nosūtīs atpakaļ.

2.   Papildus 10. panta 1. punktā minētajiem atteikuma iemesliem šāda EIR izpildi var atteikt arī tad, ja:

| a) | apcietinātā persona tam nepiekrīt; vai |
| --- | --- |

a)

apcietinātā persona tam nepiekrīt; vai

| b) | nosūtīšana var pagarināt tās apcietinājuma laiku. |
| --- | --- |

b)

nosūtīšana var pagarināt tās apcietinājuma laiku.

3.   Šā panta 1. punktā paredzētajā gadījumā apcietināto personu kopā ar visiem vajadzīgajiem dokumentiem cauri kādas trešās dalībvalsts teritorijai atļauj pārvietot pēc attiecīga pieteikuma iesniegšanas.

4.   Par praktisko kārtību personas pagaidu pārvešanai un par datumu, kurā šī persona jānogādā atpakaļ izpildvalsts teritorijā, vienojas attiecīgās dalībvalstis.

5.   Pārvestā persona izdevējvalsts teritorijā paliek ieslodzījumā un attiecīgos gadījumos arī tās dalībvalsts teritorijā, cauri kurai tā jāpārvieto tranzītā, izņemot tad, ja izpildvalsts iesniedz pieteikumu par tās atbrīvošanu.

6.   Apcietinājuma laikposmu izdevējas dalībvalsts teritorijā atskaita no apcietinājuma laikposma, kas attiecīgajai personai ir jāizcieš vai būs jāizcieš izpildes dalībvalsts teritorijā.

7.   Pret pārvesto personu neveic kriminālvajāšanu, to neapcietina un tai nepiemēro nekādus citus personas brīvības ierobežojumus par rīcību vai notiesāšanu, kas veikta pirms personas pārvietošanas no izpildvalsts teritorijas un kas nav minēta EIR.

8.   Šā panta 7. punktā paredzētā imunitāte beidzas, kad pārvestā persona, kurai piecpadsmit secīgās dienās no dienas, kurā tās klātbūtne tiesu iestādēm vairs nav vajadzīga, ir bijusi iespēja doties prom, tomēr ir palikusi attiecīgās valsts teritorijā vai tajā atgriezusies pēc izceļošanas no tās.

9.   Ar pārvešanu saistītās izmaksas sedz izdevējvalsts.

20. pants

Apcietinātu personu pārvešana uz laiku uz izpildvalsti izmeklēšanas vajadzībām

1.   EIR var izdot, lai kādu personu, kas apcietināta izdevējvalstī, uz laiku pārvestu nolūkā veikt kādu izmeklēšanas pasākumu, kuram vajadzīga šīs personas klātbūtne izpildvalstī.

2.   Papildus 10. panta 1. punktā minētajiem atteikuma iemesliem šāda EIR izpildi var atteikt arī tad, ja:

| a) | pārvešanai ir vajadzīga attiecīgās personas piekrišana un šāda piekrišana nav saņemta; vai |
| --- | --- |

a)

pārvešanai ir vajadzīga attiecīgās personas piekrišana un šāda piekrišana nav saņemta; vai

| b) | izdevējiestāde un izpildiestāde nevar vienoties par kārtību pārvešanai uz laiku. |
| --- | --- |

b)

izdevējiestāde un izpildiestāde nevar vienoties par kārtību pārvešanai uz laiku.

3.   Ja pārvešanai vajadzīga attiecīgās personas piekrišana, tad izpildiestādei nekavējoties iesniedz piekrišanas apliecinājumu vai tā kopiju.

4.   Katra dalībvalsts var norādīt, ka attiecīgajā paziņojumā norādītajos konkrētajos apstākļos pirms EIR izpildes ir vajadzīga 3. punktā minētā piekrišana.

5.   Attiecībā uz šajā pantā paredzēto pārvešanu uz laiku mutatis mutandis piemēro 19. panta 3. līdz 8. punktu.

6.   Ar pārvešanu saistītās izmaksas sedz izdevējvalsts. Tas neietver izmaksas, kas saistītas ar personas turēšanu apcietinājumā izpildvalstī.

21. pants

Iztaujāšana ar videokonferences palīdzību

1.   Ja persona atrodas izpildvalsts teritorijā un ir kā liecinieks vai eksperts jāiztaujā izdevējvalsts tiesu iestādēs, tad izdevējiestāde gadījumos, kad attiecīgo personu nav vēlams vai iespējams personiski iztaujāt tās valsts teritorijā, kurā atrodas izdevējiestāde, var izdot EIR, lai liecinieku vai ekspertu iztaujātu, izmantojot videokonferenci, kā paredzēts 2. līdz 9. punktā.

2.   Papildus 10. panta 1. punktā minētajiem atteikuma iemesliem šāda EIR izpildi var atteikt arī tad, ja:

| a) | videokonferences izmantošana ir pretrunā izpildvalsts tiesību pamatprincipiem; vai |
| --- | --- |

a)

videokonferences izmantošana ir pretrunā izpildvalsts tiesību pamatprincipiem; vai

| b) | izpildvalstij nav videokonferences tehnisko līdzekļu. |
| --- | --- |

b)

izpildvalstij nav videokonferences tehnisko līdzekļu.

3.   Ja izpildvalstij videokonferences tehniskie līdzekļi nav pieejami, šādus līdzekļus saskaņā ar savstarpēju vienošanos var darīt pieejamus izdevējvalsts.

4.   Šā panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajiem gadījumiem mutatis mutandis piemēro 10. panta 2. punktu.

5.   EIR, kas izdots nolūkā veikt iztaujāšanu, izmantojot videokonferenci, norāda iemeslu, kura dēļ lieciniekam vai ekspertam nav vēlams vai iespējams piedalīties personīgi, tiesu iestādes nosaukumu un to cilvēku vārdus un uzvārdus, kuri veiks iztaujāšanu.

6.   Iztaujāšanai, izmantojot videokonferenci, piemēro šādus noteikumus:

| a) | iztaujāšanā piedalās izpildvalsts tiesu iestāde, kurai vajadzības gadījumā palīdz tulks, un tā ir arī atbildīga gan par iztaujājamo personu identifikāciju, gan par izpildvalsts tiesību pamatprincipu ievērošanu. Ja izpildiestāde uzskata, ka iztaujāšanā tiek pārkāpti izpildvalsts tiesību pamatprincipi, tad tā tūlīt veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka iztaujāšana turpinās saskaņā ar minētajiem principiem; |
| --- | --- |

a)

iztaujāšanā piedalās izpildvalsts tiesu iestāde, kurai vajadzības gadījumā palīdz tulks, un tā ir arī atbildīga gan par iztaujājamo personu identifikāciju, gan par izpildvalsts tiesību pamatprincipu ievērošanu. Ja izpildiestāde uzskata, ka iztaujāšanā tiek pārkāpti izpildvalsts tiesību pamatprincipi, tad tā tūlīt veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka iztaujāšana turpinās saskaņā ar minētajiem principiem;

| b) | izdevējvalsts un izpildvalsts kompetentās iestādes vajadzības gadījumā vienojas par iztaujājamās personas aizsardzības pasākumiem; |
| --- | --- |

b)

izdevējvalsts un izpildvalsts kompetentās iestādes vajadzības gadījumā vienojas par iztaujājamās personas aizsardzības pasākumiem;

| c) | izdevējiestāde iztaujāšanu veic nepastarpināti vai tā notiek tās vadībā saskaņā ar izdevējvalsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

c)

izdevējiestāde iztaujāšanu veic nepastarpināti vai tā notiek tās vadībā saskaņā ar izdevējvalsts tiesību aktiem;

| d) | izpildvalsts pēc izdevējvalsts vai iztaujājamās personas lūguma vajadzības gadījumā iztaujājamajai personai nodrošina tulka palīdzību; |
| --- | --- |

d)

izpildvalsts pēc izdevējvalsts vai iztaujājamās personas lūguma vajadzības gadījumā iztaujājamajai personai nodrošina tulka palīdzību;

| e) | iztaujājamā persona drīkst izmantot tiesības nesniegt liecību, kuras šai personai pienāktos saskaņā ar izpildvalsts vai izdevējvalsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

e)

iztaujājamā persona drīkst izmantot tiesības nesniegt liecību, kuras šai personai pienāktos saskaņā ar izpildvalsts vai izdevējvalsts tiesību aktiem.

7.   Neskarot pasākumus, par ko panākta vienošanās attiecībā uz personu aizsardzību, izpildiestāde pēc iztaujāšanas sagatavo protokolu, kurā norāda iztaujāšanas datumu un vietu, iztaujātās personas identitāti, visu pārējo to personu identitāti un funkcijas izpildvalstī, kuras ir piedalījušās iztaujāšanā, visus dotos zvērestus un tehniskos apstākļus, kādos ir notikusi iztaujāšana. Šo dokumentu izpildiestāde nosūta izdevējiestādei.

8.   Izdevējvalsts kompensē izpildvalstij videosakaru izveidošanas izmaksas, videosakaru apkalpošanas izmaksas izpildvalstī, tās pieaicināto tulku darba samaksu un pabalstus lieciniekiem un ekspertiem, kā arī viņu ceļa izdevumus izpildvalstī, ja vien tā neatsakās no visu vai dažu minēto izdevumu kompensācijas.

9.   Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka gadījumos, kad tās teritorijā saskaņā ar šo pantu iztaujā lieciniekus vai ekspertus un tie atsakās liecināt, kad tiem ir pienākums liecināt, vai sniedz nepatiesu liecību, tās tiesību akti būtu piemērojami tieši tāpat kā tad, ja iztaujāšana notiktu saskaņā ar kādu no tās procedūrām.

10.   EIR var izdot arī nolūkā ar videokonferences palīdzību iztaujāt kādu apsūdzētu personu. Mutatis mutandis piemēro šā panta 1. līdz 9. punktu. Papildus 10. panta 1. punktā minētajiem atteikuma iemesliem šāda EIR izpildi var atteikt arī tad, ja:

| a) | apsūdzētā persona nepiekrīt; vai |
| --- | --- |

a)

apsūdzētā persona nepiekrīt; vai

| b) | šāda pasākuma izpilde būtu pretrunā izpildvalsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

b)

šāda pasākuma izpilde būtu pretrunā izpildvalsts tiesību aktiem.

22. pants

Iztaujāšana ar telefonsakaru konferences palīdzību

1.   Ja persona atrodas vienas dalībvalsts teritorijā un ir kā liecinieks vai eksperts jāiztaujā kādas citas dalībvalsts tiesu iestādēs, tad šīs citas valsts izdevējiestāde var izdot EIR, lai liecinieku vai ekspertu iztaujātu, izmantojot telefonsakaru konferenci, kā paredzēts 2. līdz 4. punktā.

2.   Papildus 10. panta 1. punktā minētajiem atteikuma iemesliem šāda EIR izpildi var atteikt arī tad, ja:

| a) | telefonsakaru konferences izmantošana ir pretrunā izpildvalsts tiesību pamatprincipiem; vai |
| --- | --- |

a)

telefonsakaru konferences izmantošana ir pretrunā izpildvalsts tiesību pamatprincipiem; vai

| b) | liecinieks vai eksperts nepiekrīt, ka iztaujāšanu veic ar šādu metodi. |
| --- | --- |

b)

liecinieks vai eksperts nepiekrīt, ka iztaujāšanu veic ar šādu metodi.

3.   EIR, ko izdod iztaujāšanai ar telefonsakaru konferences palīdzību iekļauj tiesu iestādes nosaukumu un to personu vārdus un uzvārdus, kas veiks iztaujāšanu, kā arī norāda, ka liecinieks vai eksperts vēlas piedalīties iztaujāšanā ar telefonsakaru konferences palīdzību.

4.   Izdevējiestāde un izpildiestāde vienojas par iztaujāšanas praktisko kārtību. Vienojoties par šo kārtību, izpildiestāde uzņemas:

| a) | attiecīgajam lieciniekam vai ekspertam paziņot iztaujāšanas laiku un vietu; |
| --- | --- |

a)

attiecīgajam lieciniekam vai ekspertam paziņot iztaujāšanas laiku un vietu;

| b) | nodrošināt liecinieka vai eksperta identificēšanu; un |
| --- | --- |

b)

nodrošināt liecinieka vai eksperta identificēšanu; un

| c) | pārbaudīt, vai liecinieks vai eksperts piekrīt iztaujāšanai ar telefonsakaru konferences palīdzību. |
| --- | --- |

c)

pārbaudīt, vai liecinieks vai eksperts piekrīt iztaujāšanai ar telefonsakaru konferences palīdzību.

Izpildvalsts savu piekrišanu var pilnīgi vai daļēji saistīt ar attiecīgajiem 21. panta 6. un 9. punkta noteikumiem. Ja nav citas vienošanās, tad mutatis mutandis piemēro 21. panta 8. punktu.

23. pants

Informācija par bankas kontiem

1.   EIR var izdot, lai noteiktu, vai kādai fiziskai vai juridiskai personai, par kuru notiek kriminālizmeklēšana, ir viens vai vairāki jebkāda veida konti vai arī šī persona kontrolē šādus kontus jebkurā bankā, kas atrodas izpildvalsts teritorijā.

2.   Katra dalībvalsts saskaņā ar šajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem veic vajadzīgos pasākumus, lai tā varētu sniegt 1. punktā minēto informāciju.

3.   Šā panta 1. punktā minētajā informācijā, ja tas lūgts EIR un tiktāl, ciktāl to var sniegt pietiekami savlaicīgi, iekļauj arī kontus, attiecībā uz kuriem personai, par kuru ierosināts process, ir konkrētas pilnvaras.

4.   Šajā pantā noteikto pienākumu piemēro tikai tādā mērā, kādā šī informācija ir pieejama bankai, kurā atrodas attiecīgais konts.

5.   Papildus 10. panta 1. punktā minētajiem atteikuma iemesliem 1. punktā minētā EIR izpildi var atteikt arī tad, ja attiecīgais noziedzīgais nodarījums nav:

| a) | noziedzīgs nodarījums, par ko paredzētais maksimālais sods, kas ietver brīvības atņemšanu vai drošības līdzekli, ir vismaz četri gadi izdevējvalstī un vismaz divi gadi izpildvalstī; |
| --- | --- |

a)

noziedzīgs nodarījums, par ko paredzētais maksimālais sods, kas ietver brīvības atņemšanu vai drošības līdzekli, ir vismaz četri gadi izdevējvalstī un vismaz divi gadi izpildvalstī;

| b) | noziedzīgs nodarījums, kas minēts 4. pantā Padomes Lēmumā (2009. gada 6. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (6) (turpmāk “Lēmums par Eiropolu”, vai |
| --- | --- |

b)

noziedzīgs nodarījums, kas minēts 4. pantā Padomes Lēmumā (2009. gada 6. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (6) (turpmāk “Lēmums par Eiropolu”, vai

| c) | noziedzīgs nodarījums, kas minēts 1995. gada Konvencijā par Eiropas Kopienas finanšu interešu aizsardzību (7), tās 1996. gada Protokolā (8) vai tās 1997. gada Otrajā protokolā (9), – ciktāl uz to nevar attiecināt Lēmumu par Eiropolu. |
| --- | --- |

c)

noziedzīgs nodarījums, kas minēts 1995. gada Konvencijā par Eiropas Kopienas finanšu interešu aizsardzību (7), tās 1996. gada Protokolā (8) vai tās 1997. gada Otrajā protokolā (9), – ciktāl uz to nevar attiecināt Lēmumu par Eiropolu.

6.   Izdevējiestāde EIR norāda, kāpēc tā uzskata, ka lūgtā informācija varētu būt svarīga noziedzīgā nodarījuma izmeklēšanai, un to, kādu iemeslu dēļ tā uzskata, ka izpildvalstī esošajās bankās varētu būt attiecīgs konts, un iespēju robežās norāda, kuras bankas varētu būt iesaistītas. Tāpat tā iekļauj EIR visu pieejamo informāciju, kas varētu atvieglināt tā izpildi.

24. pants

Informācija par bankas darījumiem

1.   EIR var izdot, lai iegūtu ziņas par konkrētiem bankas kontiem un bankas operācijām, kas ir notikušas konkrētā laikposmā, izmantojot vienu vai vairākus no norādītajiem kontiem, tostarp ziņas par jebkuru sūtītāja vai saņēmēja kontu.

2.   Katra dalībvalsts saskaņā ar šajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem veic vajadzīgos pasākumus, lai varētu sniegt 1. punktā minēto informāciju.

3.   Šajā pantā noteikto pienākumu piemēro vienīgi tiktāl, ciktāl šī informācija ir pieejama bankai, kurā atrodas attiecīgais konts.

4.   Izdevējvalsts EIR norāda, kāpēc tā uzskata, ka lūgtā informācija varētu būt svarīga noziedzīgā nodarījuma izmeklēšanai.

25. pants

Bankas darījumu novērošana

1.   EIR var izdot, lai konkrētā laikposmā novērotu bankas operācijas, ko veic, izmantojot vienu vai vairākus no norādītajiem kontiem.

2.   Katra dalībvalsts saskaņā ar šajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem veic vajadzīgos pasākumus, lai tā varētu sniegt 1. punktā minēto informāciju.

3.   Izdevējvalsts EIR norāda, kāpēc tā uzskata, ka lūgtā informācija varētu būt svarīga noziedzīgā nodarījuma izmeklēšanai.

4.   Par novērošanas praktisko kārtību vienojas izdevējvalsts un izpildvalsts kompetentās iestādes.

26. pants

Kontrolētas piegādes

1.   EIR var izdot, lai izpildvalsts teritorijā veiktu kontrolētu piegādi.

2.   Tiesības rīkoties un vadīt un kontrolēt operācijas, kas saistītas ar 1. punktā minētā EIR izpildi, ir izpildvalsts kompetentajām iestādēm.

27. pants

Izmeklēšanas pasākumi, kas paredz pierādījumu vākšanu reāllaikā, pastāvīgi un noteiktā laikposmā

1.   Ja EIR ir izdots nolūkā veikt kādu pasākumu – tostarp 25. un 26. pantā minētos pasākumus – kurš saistīts ar pierādījumu vākšanu reāllaikā, pastāvīgi un noteiktā laikposmā, tad tā izpildi papildus 10. panta 1. punktā minētajiem atteikuma iemesliem var atteikt arī tad, ja attiecīgā pasākuma izpilde nebūtu atļauta līdzīgā lietā, ko ierosinātu attiecīgajā valstī.

2.   Šā panta 1. punktā minētajiem gadījumiem mutatis mutandis piemēro 10. panta 2. punktu.

3.   Izpildiestāde 1. punktā minētā EIR izpildi var saistīt ar vienošanos par izmaksu sadali.

V   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

28. pants

Paziņojumi

1.   Katra dalībvalsts līdz ... (10) Komisijai paziņo:

| a) | iestādi vai iestādes, kurai saskaņā ar attiecīgās valsts iekšējo juridisko kārtību ir kompetence saskaņā ar 2. panta a) un b) punktu, ja šī dalībvalsts ir izdevējvalsts vai izpildvalsts; |
| --- | --- |

a)

iestādi vai iestādes, kurai saskaņā ar attiecīgās valsts iekšējo juridisko kārtību ir kompetence saskaņā ar 2. panta a) un b) punktu, ja šī dalībvalsts ir izdevējvalsts vai izpildvalsts;

| b) | kādās valodās pieņem EIR, kā minēts 5. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

b)

kādās valodās pieņem EIR, kā minēts 5. panta 2. punktā;

| c) | informāciju par izraudzīto centrālo iestādi vai centrālajām iestādēm, ja attiecīgā dalībvalsts vēlas izmantot 6. panta 2. punktā paredzēto iespēju. Šāda informācija ir saistoša visām izdevējvalsts iestādēm; |
| --- | --- |

c)

informāciju par izraudzīto centrālo iestādi vai centrālajām iestādēm, ja attiecīgā dalībvalsts vēlas izmantot 6. panta 2. punktā paredzēto iespēju. Šāda informācija ir saistoša visām izdevējvalsts iestādēm;

| d) | par prasību saņemt no attiecīgās personas piekrišanu tās pārvešanai gadījumā, ja attiecīgā dalībvalsts vēlas izmantot 20. panta 4. punktā paredzēto iespēju. |
| --- | --- |

d)

par prasību saņemt no attiecīgās personas piekrišanu tās pārvešanai gadījumā, ja attiecīgā dalībvalsts vēlas izmantot 20. panta 4. punktā paredzēto iespēju.

2.   Dalībvalstis Komisiju informē par jebkādām turpmākām izmaiņām attiecībā uz 1. punktā minēto informāciju.

3.   Informāciju, kas saņemta, piemērojot šo pantu, Komisija dara pieejamu visām dalībvalstīm un Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklam (EJN). EJN šo informāciju dara pieejamu tīmekļa vietnē, kas minēta 9. pantā Padomes Lēmumā 2008/976/TI (2008. gada 16. decembris) par Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu (11).

29. pants

Citi nolīgumi un vienošanās

1.   Neskarot to piemērošanu attiecībās starp dalībvalstīm un trešām valstīm un to pagaidu piemērošanu saskaņā ar 30. pantu, ar šo direktīvu no ... (10) aizstāj atbilstošos noteikumus šādās konvencijās, kas piemērojamas attiecībās starp dalībvalstīm, kurām ir saistoša šī direktīva:

| — | 1959. gada 20. aprīļa Eiropas Konvencija par savstarpēju tiesisko palīdzību krimināllietās, kā arī abi tās papildprotokoli, proti, 1978. gada 17. marta un 2001. gada 8. novembra papildprotokols, un divpusējie nolīgumi, kas noslēgti saskaņā ar minētās konvencijas 26. pantu, |
| --- | --- |

—

1959. gada 20. aprīļa Eiropas Konvencija par savstarpēju tiesisko palīdzību krimināllietās, kā arī abi tās papildprotokoli, proti, 1978. gada 17. marta un 2001. gada 8. novembra papildprotokols, un divpusējie nolīgumi, kas noslēgti saskaņā ar minētās konvencijas 26. pantu,

| — | 1990. gada 19. jūnija Konvencija, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Nolīgumu, |
| --- | --- |

—

1990. gada 19. jūnija Konvencija, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Nolīgumu,

| — | 2000. gada 29. maija Konvencija par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju tiesisko palīdzību krimināllietās un tās 2001. gada 16. oktobra protokols. |
| --- | --- |

—

2000. gada 29. maija Konvencija par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju tiesisko palīdzību krimināllietās un tās 2001. gada 16. oktobra protokols.

2.   Pamatlēmums 2008/978/TI tiek atcelts. Šo direktīvu starp dalībvalstīm piemēro pierādījumu iesaldēšanai, aizstājot Pamatlēmuma 2003/577/TI atbilstošos noteikumus.

3.   Dalībvalstis var turpināt piemērot spēkā esošos divpusējos vai daudzpusējos nolīgumus vai vienošanās arī pēc ... (10), ciktāl tie ļauj panākt vairāk, nekā paredz šīs direktīvas mērķi, un vienkāršo vai vēl vairāk atvieglina pierādījumu vākšanas procedūras.

4.   Dalībvalstis var slēgt divpusējus vai daudzpusējus nolīgumus vai vienošanās arī pēc ... (12), ciktāl tie ļauj panākt vairāk vai paplašina šīs direktīvas noteikumus un vienkāršo vai vēl vairāk atvieglina pierādījumu vākšanas procedūras.

5.   Dalībvalstis līdz ... (13) paziņo Komisijai 3. punktā minētos pastāvošos nolīgumus un vienošanās, ko tās vēlas piemērot arī turpmāk. Dalībvalstis trīs mēnešos pēc parakstīšanas Komisijai dara zināmus arī jebkādus jaunus nolīgumus vai vienošanās, kas minēti 4. punktā.

6.   Ja Komisija uzskata, ka tai paziņotais divpusējais vai daudzpusējais nolīgums vai vienošanās neatbilst 3. un 4. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, tā attiecīgās dalībvalstis aicina attiecīgo nolīgumu vai vienošanos izbeigt, to grozīt vai atturēties no tā slēgšanas.

30. pants

Pārejas pasākumi

1.   Savstarpējās palīdzības lūgumus, kas saņemti pirms ... (14), turpina reglamentēt pastāvošie instrumenti par savstarpēju palīdzību krimināllietās. Lēmumus par pierādījumu iesaldēšanu saskaņā ar Pamatlēmumu 2003/577/TI, kas saņemti pirms ... (14), turpina reglamentēt minētais pamatlēmums.

2.   Pēc lēmuma par iesaldēšanu, kas pieņemts saskaņā ar Pamatlēmumu 2003/577/TI, EIR mutatis mutandis piemēro 7. panta 1. punktu.

31. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai līdz ... (14) izpildītu šīs direktīvas prasības.

2.   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.

3.   Līdz ... (14) dalībvalstis Padomes Ģenerālsekretariātam un Komisijai nosūta to noteikumu tekstu, ar kuriem tās savos tiesību aktos transponē pienākumus, kurus tām uzliek šī direktīva.

4.   Komisija līdz ... (15) iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, izvērtējot, ciktāl dalībvalstis ir veikušas vajadzīgos pasākumus, lai izpildītu šīs direktīvas prasības, un vajadzības gadījumā pievieno tam tiesību aktu priekšlikumus.

32. pants

Ziņojums par piemērošanu

Ne vēlāk kā piecus gadus pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas Komisija, pamatojoties uz informāciju gan par kvalitatīviem, gan kvantitatīviem aspektiem, Eiropas Parlamentam un Padomei sniedz ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu. Šim ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno priekšlikumus par šīs direktīvas grozījumiem.

33. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

34. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm saskaņā ar Līgumiem.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV L 196, 2.8.2003., 45. lpp.

1

(2)  OV L 350, 30.12.2008., 72. lpp.

2

(3)  OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.

3

(4)  OV C 197, 12.7.2000., 3. lpp.

4

(5)  OV L 162, 20.6.2002., 1. lpp.

5

(6)  OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.

6

(7)  OV C 316, 27.11.1995., 49. lpp.

7

(8)  OV C 313, 23.10.1996., 2. lpp.

8

(9)  OV C 221, 19.7.1997., 12. lpp.

9

(10)  Divi gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

10

(11)  OV L 348, 24.12.2008., 130. lpp.

11

(12)  Šīs direktīvas spēkā stāšanās diena.

12

(13)  Trīs mēneši pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

13

(14)  Divi gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

14

(15)  Trīs gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

15

---

A PIELIKUMS

EIROPAS IZMEKLĒŠANAS RĪKOJUMS (EIR)

Šo EIR ir izsniegusi kompetenta tiesu iestāde. Lūdzu veikt turpmāk minēto izmeklēšanas pasākumu vai pasākumus un nosūtīt EIR izpildē iegūtos pierādījumus.

Image

Image

Image

Image

---

B PIELIKUMS

EIR SAŅEMŠANAS APSTIPRINĀJUMS

Šī veidlapa jāaizpilda izpildvalsts iestādei, kas saņēmusi turpmāk minēto EIR.

Image

Image

---