# Europos Sąjungos C 165/2010

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2010.165.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 165 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 53 tomas2010m. birželio 24d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2010.165.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 165

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

53 tomas2010m. birželio 24d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Taryba |
| 2010/C 165/01 | Tarybos rezoliucija dėl 2010 m. birželio 3 d. atnaujinto vadovo, kuriame pateikiamos tarptautinio policijos bendradarbiavimo rekomendacijos ir smurto bei neramumų, susijusių su tarptautinio masto futbolo rungtynėmis, kuriose dalyvauja bent viena valstybė narė, prevencijos ir kontrolės priemonės | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Taryba

2010/C 165/01

Tarybos rezoliucija dėl 2010 m. birželio 3 d. atnaujinto vadovo, kuriame pateikiamos tarptautinio policijos bendradarbiavimo rekomendacijos ir smurto bei neramumų, susijusių su tarptautinio masto futbolo rungtynėmis, kuriose dalyvauja bent viena valstybė narė, prevencijos ir kontrolės priemonės

1

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ INICIATYVOS |
| 2010/C 165/02 | Belgijos Karalystės, Bulgarijos Respublikos, Estijos Respublikos, Ispanijos Karalystės, Austrijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Švedijos Karalystės iniciatyva siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą ... m. ... ... d. dėl Europos tyrimo orderio baudžiamosiose bylose | 22 |

III   Parengiamieji aktai

VALSTYBIŲ NARIŲ INICIATYVOS

2010/C 165/02

Belgijos Karalystės, Bulgarijos Respublikos, Estijos Respublikos, Ispanijos Karalystės, Austrijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Švedijos Karalystės iniciatyva siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą ... m. ... ... d. dėl Europos tyrimo orderio baudžiamosiose bylose

22

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Taryba

| 24.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 165/1

---

TARYBOS REZOLIUCIJA

2010 m. birželio 3 d.

dėl atnaujinto vadovo, kuriame pateikiamos tarptautinio policijos bendradarbiavimo rekomendacijos ir smurto bei neramumų, susijusių su tarptautinio masto futbolo rungtynėmis, kuriose dalyvauja bent viena valstybė narė, prevencijos ir kontrolės priemonės

2010/C 165/01

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

kadangi:

| (1) | Europos Sąjungas tikslas yra, inter alia, plėtojant bendrus valstybių narių veiksmus policijos srityje mutatis mutandis ir siejant ją su tarptautinio bendradarbiavimo veikla kitose srityse, laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje užtikrinti piliečiams aukštą saugumo lygį, kaip nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo V antraštinėje dalyje. |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjungas tikslas yra, inter alia, plėtojant bendrus valstybių narių veiksmus policijos srityje mutatis mutandis ir siejant ją su tarptautinio bendradarbiavimo veikla kitose srityse, laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje užtikrinti piliečiams aukštą saugumo lygį, kaip nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo V antraštinėje dalyje.

| (2) | 1999 m. birželio 21 d. Taryba priėmė rezoliuciją dėl tarptautinio policijos bendradarbiavimo ir smurto bei neramumų, susijusių su tarptautinėmis futbolo rungtynėmis, prevencijos ir kontrolės priemonių vadovo (1). |
| --- | --- |

(2)

1999 m. birželio 21 d. Taryba priėmė rezoliuciją dėl tarptautinio policijos bendradarbiavimo ir smurto bei neramumų, susijusių su tarptautinėmis futbolo rungtynėmis, prevencijos ir kontrolės priemonių vadovo (1).

| (3) | Ši rezoliucija pirmiausia buvo pakeista 2001 m. gruodžio 6 d. Tarybos rezoliucija, o vėliau – 2006 m. gruodžio 4 d. Tarybos rezoliucija dėl atnaujinto vadovo, pateikiančio tarptautinio policijos bendradarbiavimo rekomendacijas ir priemones, skirtas smurto ir neramumų tarptautinio masto futbolo rungtynėse, kuriose dalyvauja bent viena valstybė narė, prevencijai ir kontrolei (2). |
| --- | --- |

(3)

Ši rezoliucija pirmiausia buvo pakeista 2001 m. gruodžio 6 d. Tarybos rezoliucija, o vėliau – 2006 m. gruodžio 4 d. Tarybos rezoliucija dėl atnaujinto vadovo, pateikiančio tarptautinio policijos bendradarbiavimo rekomendacijas ir priemones, skirtas smurto ir neramumų tarptautinio masto futbolo rungtynėse, kuriose dalyvauja bent viena valstybė narė, prevencijai ir kontrolei (2).

| (4) | Šioje rezoliucijoje rekomenduojama siūlyti vadovo pakeitimus atsižvelgiant į pastaruoju metu įgytą patirtį. |
| --- | --- |

(4)

Šioje rezoliucijoje rekomenduojama siūlyti vadovo pakeitimus atsižvelgiant į pastaruoju metu įgytą patirtį.

| (5) | Atsižvelgiant į pastarųjų metų patirtį, įgytą, pavyzdžiui, 2006 m. Pasaulio čempionate ir 2008 m. Europos čempionate, į rezultatus, gautus ekspertams įvertinus tarptautinį policijos bendradarbiavimą per šiuos turnyrus, taip pat į įvairiapusį policijos bendradarbiavimą tarptautinėse ir klubų rungtynėse Europoje apskritai bei į panašaus pobūdžio įvykius bei patirtį, įgytą per kitus tarptautinio masto sporto renginius, pirmiau minėtos 2006 m. gruodžio 4 d. rezoliucijos priede pateiktas vadovas buvo patikslintas ir atnaujintas. |
| --- | --- |

(5)

Atsižvelgiant į pastarųjų metų patirtį, įgytą, pavyzdžiui, 2006 m. Pasaulio čempionate ir 2008 m. Europos čempionate, į rezultatus, gautus ekspertams įvertinus tarptautinį policijos bendradarbiavimą per šiuos turnyrus, taip pat į įvairiapusį policijos bendradarbiavimą tarptautinėse ir klubų rungtynėse Europoje apskritai bei į panašaus pobūdžio įvykius bei patirtį, įgytą per kitus tarptautinio masto sporto renginius, pirmiau minėtos 2006 m. gruodžio 4 d. rezoliucijos priede pateiktas vadovas buvo patikslintas ir atnaujintas.

| (6) | Pakeitimai, įtraukti į priede pateiktą atnaujintą vadovą, neturi įtakos galiojančioms nacionalinėms nuostatoms, visų pirma atitinkamų valstybių narių įvairių institucijų ir tarnybų pasiskirstymui ir pareigoms, bei Komisijos naudojimuisi jai suteiktais įgaliojimais pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, |
| --- | --- |

(6)

Pakeitimai, įtraukti į priede pateiktą atnaujintą vadovą, neturi įtakos galiojančioms nacionalinėms nuostatoms, visų pirma atitinkamų valstybių narių įvairių institucijų ir tarnybų pasiskirstymui ir pareigoms, bei Komisijos naudojimuisi jai suteiktais įgaliojimais pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

PRIĖMĖ ŠIĄ REZOLIUCIJĄ:

| (1) | Taryba prašo valstybių narių toliau dar labiau stiprinti policijos bendradarbiavimą tarptautinio masto futbolo rungtynių (ir, kai taikytina, kitų sporto renginių) srityje. |
| --- | --- |

(1)

Taryba prašo valstybių narių toliau dar labiau stiprinti policijos bendradarbiavimą tarptautinio masto futbolo rungtynių (ir, kai taikytina, kitų sporto renginių) srityje.

| (2) | Tuo tikslu priede pateiktame atnaujintame vadove pateikiami primygtinai rekomenduojamų darbo metodų, kuriuos policijos pajėgos turėtų turėti galimybę taikyti, pavyzdžiai. |
| --- | --- |

(2)

Tuo tikslu priede pateiktame atnaujintame vadove pateikiami primygtinai rekomenduojamų darbo metodų, kuriuos policijos pajėgos turėtų turėti galimybę taikyti, pavyzdžiai.

| (3) | Ši rezoliucija pakeičia 2006 m. gruodžio 4 d. Tarybos rezoliuciją. |
| --- | --- |

(3)

Ši rezoliucija pakeičia 2006 m. gruodžio 4 d. Tarybos rezoliuciją.

---

(1)  OL C 196, 1999 7 13, p. 1.

(2)  OL C 322, 2006 12 29, p. 1–39.

---

PRIEDAS

Vadovas, kuriame pateikiamos tarptautinio policijos bendradarbiavimo rekomendacijos ir smurto bei neramumų, susijusių su tarptautinio masto futbolo rungtynėmis, kuriose dalyvauja bent viena valstybė narė, prevencijos ir kontrolės priemonės

| |
| --- |

Įvadas. Bendrieji principai

| 1. | Informacijos valdymas policijos tarnybose |
| --- | --- |

1.

| 2. | Policijos pasirengimas renginiui |
| --- | --- |

2.

| 3. | Policijos pajėgų bendradarbiavimas renginio metu |
| --- | --- |

3.

| 4. | Policijos ir organizatorių bendradarbiavimas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Policijos ir teisingumo bei prokuratūros tarnybų bendradarbiavimas |
| --- | --- |

5.

| 6. | Policijos ir sirgalių bendradarbiavimas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ryšių palaikymo ir žiniasklaidos strategija |
| --- | --- |

7.

| 8. | ES futbolo ekspertų susitikimas |
| --- | --- |

8.

| 9. | Atitinkamų saugą ir saugumą futbolo rungtynių metu reglamentuojančių dokumentų sąrašas |
| --- | --- |

9.

Priedėliai

| 1. | Dinaminės rizikos vertinimas ir minios valdymas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Prašymų dėl Europolo medžiagos ir paslaugų pateikimo terminas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Policijos pareigūnų atpažinimo liemenių specifikacijos ir pavyzdys |
| --- | --- |

3.

| 4. | Futbolo sirgalių kategorijos |
| --- | --- |

4.

ĮVADAS. BENDRIEJI PRINCIPAI

Šiuo dokumentu siekiama gerinti saugą ir saugumą tarptautinio masto futbolo rungtynėse ir visų pirma užtikrinti, kad tarptautinis policijos bendradarbiavimas būtų kuo veiksmingesnis.

Šio dokumento nuostatos atitinkamais atvejais gali būti taikomos kitiems tarptautinio masto sporto renginiams.

Šio dokumento nuostatomis nepažeidžiamos galiojančios nacionalinės nuostatos, visų pirma nedaromas poveikis kiekvienos valstybės narės įvairių įstaigų kompetencijai ir pareigoms.

Šiame dokumente daugiausia dėmesio skiriama tarptautiniam policijos bendradarbiavimui, tačiau, atsižvelgiant į tai, kad futbolo (ir kitų sporto renginių) valdyme dalyvauja daug įstaigų, jame kalbama ir apie policijos sąveiką su kitais pagrindiniais partneriais, pavyzdžiui, renginio organizatoriais.

Vykdant tarptautinį policijos bendradarbiavimą ir vykdant viešosios tvarkos palaikymo operacijas vykstant futbolo rungtynėms turi būti vadovaujamasi teisėtumo ir proporcingumo principais. Geros praktikos pavyzdžiai pateikiami 1 priedėlyje.

Nors organizuojančios valstybės narės kompetentinga institucija yra atsakinga už renginio saugą ir saugumą, dalyvaujančių, kaimyninių ir tranzito valstybių institucijų pareiga yra prireikus teikti paramą.

Šį dokumentą reikėtų plačiai paskelbti ir jis turėtų būti taikomas kiekvienoje valstybėje narėje, kitose Europos valstybėse ir kitur, kad su sauga ir saugumu susijusi rizika būtų kuo mažesnė ir kad būtų užtikrintas veiksmingas tarptautinis policijos bendradarbiavimas.

1   SKYRIUS

Informacijos valdymas policijos tarnybose

1   SKIRSNIS

Tam tikri informacijos valdymo kriterijai, kurių turėtų būti laikomasi

I.   ĮVADAS

Siekiant gerinti saugą ir saugumą bei užkirsti kelią su futbolu susijusiam smurtui ir netvarkai, ypač svarbu laiku keistis tikslia informacija.

Pagal Tarybos sprendimą 2002/348/TVR kiekviena valstybė narė turi įsteigti nacionalinį futbolo informacijos centrą (NFIC), kuris būtų pagrindinis ir vienintelis kontaktinis centras keičiantis tarptautinio masto futbolo rungtynėms svarbia informacija ir plėtojant tarptautinį policijos bendradarbiavimą futbolo rungtynių klausimais.

Tais atvejais, kai esama tiesioginių organizuojančios valstybės policijos ir atvykstančios policijos kontaktų, visa informacija, kuria apsikeista, tuo pat metu perduodama atitinkamiems NFIC. Tokie kontaktai neturi trukdyti NFIC atlikti jam priskirtą pagrindinį vaidmenį užtikrinant informacijos kokybę ir ją plačiai skleidžiant kitiems susijusiems partneriams ir institucijoms.

NFIC ir kompetentingų nacionalinių institucijų bendradarbiavimas vyksta pagal taikomus nacionalinės teisės aktus.

Pagal Tarybos sprendimą 2002/348/TVR kiekviena valstybė narė užtikrina, kad:

| — | NFIC galėtų veiksmingai ir pakankamai gerai atlikti jam paskirtas užduotis; |
| --- | --- |

—

NFIC galėtų veiksmingai ir pakankamai gerai atlikti jam paskirtas užduotis;

| — | NFIC būtų suteiktos reikiamos techninės priemonės, kad jis galėtų veiksmingai ir sklandžiai vykdyti savo funkcijas; |
| --- | --- |

—

NFIC būtų suteiktos reikiamos techninės priemonės, kad jis galėtų veiksmingai ir sklandžiai vykdyti savo funkcijas;

| — | NFIC personalas būtų apmokytas nacionaliniu lygiu teikti konsultacijas viešosios tvarkos palaikymo vykstant futbolo rungtynėms klausimais ir susijusiais saugos bei saugumo klausimais ir būtų aprūpintas tam reikiamomis priemonėmis. |
| --- | --- |

—

NFIC personalas būtų apmokytas nacionaliniu lygiu teikti konsultacijas viešosios tvarkos palaikymo vykstant futbolo rungtynėms klausimais ir susijusiais saugos bei saugumo klausimais ir būtų aprūpintas tam reikiamomis priemonėmis.

Nacionaliniai futbolo informacijos centrai veikia vadovaudamiesi lygiavertiškumo principu.

II.   TARPTAUTINIUS ASPEKTUS APIMANČIOS UŽDUOTYS

NFIC teikia paramą kompetentingoms nacionalinėms institucijoms. Tam, kad kompetentingoms nacionalinėms institucijoms būtų padedama plėtoti daugelio įstaigų politiką su futbolu susijusiais klausimais, remiantis išanalizuota ir įvertinta informacija bus teikiami reikiami pasiūlymai ir rekomendacijos.

NFIC teikia paramą vietos policijai nacionalinių ar tarptautinių futbolo rungtynių srityje.

Kitų šalių NFIC reikmėms tenkinti kiekvienas NFIC turi vykdyti su savo klubais ir nacionaline rinktine susijusios rizikos analizę (1) ir ją atnaujinti. Šia rizikos analizės informacija paprastai pasikeičiama su kitais NFIC pasitelkiant NFIC tiklavietėje (www.nfip.eu) pateikiamas formas (2).

Kiekvienas NFIC turi turėti galimybę naudotis atitinkamomis nacionalinėmis policijos duomenų bazėmis. Keitimasis asmenine informacija vykdomas laikantis taikomų nacionalinės ir tarptautinės teisės aktų, ypač Priumo Tarybos sprendimo (3) arba dvišalių ar daugiašalių susitarimų.

NFIC užtikrina, kad būtų atliekama visos informacijos turinio kokybės kontrolė.

Prireikus NFIC gali keistis informacija su kitoms įstaigoms, padedančioms užtikrinti saugą ir saugumą.

Visa informacija keičiamasi naudojant NFIC tinklavietėje pateikiamas atitinkamas formas.

III.   KEITIMASIS POLICIJOS INFORMACIJA

1.   Informacijos rūšys

Skiriama bendro pobūdžio ir asmeninė informacija. Vartojamas terminas „renginys“ reiškia konkrečias futbolo rungtynes arba turnyrą visais jų aspektais.

a)   Bendro pobūdžio informacija

Bendro pobūdžio informacija gali būti skirstoma į tris kategorijas:

| — | strateginė informacija – informacija, kuri apibūdina visus renginio aspektus, ypač daug dėmesį skiriant su renginiu susijusiai saugos ir saugumo rizikai; |
| --- | --- |

—

strateginė informacija – informacija, kuri apibūdina visus renginio aspektus, ypač daug dėmesį skiriant su renginiu susijusiai saugos ir saugumo rizikai;

| — | operatyvinė informacija – informacija, padedanti atlikti su renginiu susijusios bet kokios galimos rizikos analizę; |
| --- | --- |

—

operatyvinė informacija – informacija, padedanti atlikti su renginiu susijusios bet kokios galimos rizikos analizę;

| — | taktinė informacija – informacija, padedanti operatyviniu lygiu atsakingam asmeniui tinkamai reaguoti į saugos ir saugumo problemas renginio metu. |
| --- | --- |

—

taktinė informacija – informacija, padedanti operatyviniu lygiu atsakingam asmeniui tinkamai reaguoti į saugos ir saugumo problemas renginio metu.

b)   Asmeninė informacija

Šiuo atveju asmeninė informacija – informacija apie asmenis, kurie, kaip nustatyta, gali kelti pavojų viešajai tvarkai renginio metu. Tai gali būti informacija apie asmenis, kurie anksčiau iniciavo smurtinius veiksmus ar neramumus arba prisidėjo prie jų vykstant futbolo rungtynėms.

2.   Keitimosi informacija chronologinė seka

Galima išskirti tris etapus: prieš renginį, jo metu ir po jo. Šiuos tris etapus ne visada reikia griežtai atskirti.

a)   Organizuojančios šalies NFIC užduotis

1.   Prieš renginį

informacijos reikalavimai perduodami šalies (-ių), iš kurios (-ių) atvyksta sirgaliai, NFIC. Reikalaujamą informaciją sudaro:

| — | atvykstančios komandos sirgalių rizikos analizė; |
| --- | --- |

—

atvykstančios komandos sirgalių rizikos analizė;

| — | kita atitinkama informacija, susijusi su renginio sauga ir saugumu, pvz., išsami informacija apie sirgalių kelionę ir politinės ar kitokios grėsmės. |
| --- | --- |

—

kita atitinkama informacija, susijusi su renginio sauga ir saugumu, pvz., išsami informacija apie sirgalių kelionę ir politinės ar kitokios grėsmės.

Organizuojančios šalies NFIC teikia informaciją apie taikytinus teisės aktus ir valdžios institucijų politiką (pvz., alkoholio politiką), reginio organizavimą ir pagrindinius už saugumą ir saugą atsakingus darbuotojus.

Visa atitinkama informacija suteikiama kitiems susijusiems NFIC ir paskelbiama NFIC tinklavietėje naudojant tinkamas formas.

šalies (-ių), iš kurios (-ių) atvyksta sirgaliai, NFIC prašoma laiku suteikti tikslią informaciją apie pavojų keliančių ir tinkamai besielgiančių sirgalių judėjimą, dalyvaujančią komandą (kai esama grėsmės), bilietų pardavimą ir kitą atitinkamą informaciją.

Organizuojančios šalies NFIC teikia informaciją šalies (-ių), iš kurios (-ių) atvyksta sirgaliai, NFIC, visų pirma susijusią su atvykstančios policijos delegacijos integravimu į organizuojančios šalies viešosios tvarkos palaikymo operaciją, atvykstantiems sirgaliams skirtą informaciją ir pan.

2.   Renginio metu

organizuojančios šalies NFIC gali paprašyti patvirtinti anksčiau suteiktą informaciją ir paprašyti pateikti atnaujintą rizikos analizę. Prašymas perduodamas ir į jį atsakoma pasitelkiant ryšių palaikymo pareigūnų sistemą, jei tokia sistema yra sukurta.

organizuojančios šalies NFIC pateikia atsiliepimą apie suteiktos informacijos tikslumą.

Kilmės šalies ir atitinkamų tranzito šalių NFIC taip pat suteikiama bendro pobūdžio informacija apie sirgalių, įskaitant tuos, kurie buvo išsiųsti ir (arba) kuriems nebuvo leista atvykti į šalį, grąžinimą.

3.   Po renginio

Organizuojančios šalies NFIC (naudodama atitinkamas NFIC tinklavietėje pateiktas formas) teikia šalies (-ių), iš kurios (-ių) atvyksta sirgaliai, NFIC informaciją:

| — | apie sirgalių elgesį, kad šalies, kurioje jie gyvena, ir (arba) klubo, kurį jie remia, NFIC galėtų atnaujinti rizikos analizę; |
| --- | --- |

—

apie sirgalių elgesį, kad šalies, kurioje jie gyvena, ir (arba) klubo, kurį jie remia, NFIC galėtų atnaujinti rizikos analizę;

| — | susijusią su incidento aprašymu. Informacija apie sulaikymus ar sankcijas keičiamasi laikantis nacionalinės ir tarptautinės teisės normų; |
| --- | --- |

—

susijusią su incidento aprašymu. Informacija apie sulaikymus ar sankcijas keičiamasi laikantis nacionalinės ir tarptautinės teisės normų;

| — | apie jų suteiktos informacijos ir atvykstančios policijos delegacijos (-ų) operatyvinę naudą (žr. 2 skyrių). |
| --- | --- |

—

apie jų suteiktos informacijos ir atvykstančios policijos delegacijos (-ų) operatyvinę naudą (žr. 2 skyrių).

b)   Šalies (-ių), iš kurios (-ių) atvyksta sirgaliai, NFIC užduotys

1.   Prieš renginį

Šalies (-ių), iš kurios (-ių) atvyksta sirgaliai, NFIC suteikia informaciją, kurios prašo organizuojančios šalies NFIC, ir savo iniciatyva suteikia visą atitinkamą informaciją visiems kitiems susijusiems NFIC.

2.   Renginio metu

Suteikta informacija atnaujinama, o sirgalių judėjimas ir buvimas šalyje stebimi. Organizuojančios šalies ir kitiems atitinkamiems NFIC taip pat suteikiama naudinga informacija apie su renginiu susijusius incidentus jų kilmės šalyje rungtynių ar turnyrų metu.

3.   Po renginio

Rizikos analizė atnaujinama remiantis organizuojančios šalies NFIC ir atvykstančios policijos delegacijos suteikta informacija (žr. 2 skyrių).

Atliekamas keitimosi informacija ir atvykstančios policijos delegacijos darbo įvertinimas.

2   SKIRSNIS

Papildomos rekomendacijos dėl NFIC atliekamų užduočių

Nacionaliniu lygiu NFIC koordinuoja keitimąsi informacija apie futbolo rungtynes ir prireikus koordinuoja bei organizuoja žvalgybos pareigūnų ir (arba) stebėtojų mokymą ir darbą.

NFIC – keitimosi informacija su ES nepriklausančiomis šalimis kanalas. Jei šios šalys neturi NFIC, jų turėtų būti paprašyta nurodyti vieną pagrindinį kontaktinį centrą. Kontaktinė informacija turėtų būti perduota kitiems NFIC ir paskelbta NFIC tinklavietėje.

Nacionaliniu lygiu NFIC veikia kaip žinių centras. Be policijos, valstybės tarnautojai ir mokslo darbuotojai galėtų padėti NFIC vykdyti žinių centro funkciją.

NFIC gali sudaryti oficialų dvišalį susitarimą su trečiąja šalimi dėl keitimosi tam tikra informacija pagal jų nacionalinės teisės aktus. Šia informacija nesikeičiama su kitais subjektais be šios informacijos rengėjo sutikimo.

organizuojančios šalies NFIC su šalies (-ių), iš kurios (-ių) atvyksta sirgaliai, NFIC bendrauja per paskirtą specialų nacionalinį ryšių palaikymo pareigūną, jei toks paskirtas.

organizuojančios šalies NFIC su šalies (-ių), iš kurios (-ių) atvyksta sirgaliai, NFIC bendrauja per paskirtą ryšių palaikymo pareigūnų ar šalies operacijų koordinatorių.

Kovos su terorizmu ir sunkiais nusikaltimais bei organizuotu nusikalstamumu klausimais organizuojančios šalies NFIC ar kompetentinga policijos tarnyba bendrauja per bet kokį esamą tinklą ar šiuo tikslu paskirtus specialius ryšių palaikymo pareigūnus.

Europolas pagal teisės aktuose jam nustatytus įgaliojimus atlieka svarbų vaidmenį remdamas šalių, kurios organizuoja didelius tarptautinius futbolo turnyrus, kompetentingas institucijas: jų prašymu suteikdamas atitinkamą informaciją ir analitinius dokumentus, taip pat bendrus sunkių nusikaltimų bei organizuoto nusikalstamumo ir terorizmo grėsmės įvertinimus. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas keistis informacija, Europolo ryšių palaikymo pareigūnas taip pat gali būti komandiruotas į renginio vietą (4).

Jei yra įsteigtas vietinis futbolo informacijos centras, jis bendradarbiauja su NFIC. Vietinis informacijos centras ir NFIC nuolat teikia vienas kitam informaciją. Į šį informacijos srautą reikėtų įtraukti atvykstančios policijos delegacijos suteiktą informaciją.

2   SKYRIUS

Policijos pasirengimas renginiui

Atvykstančios policijos delegacijos

Policijai veiksmingai pasirengti renginiui organizuojančioje šalyje padeda išsamus keitimasis informacija laikantis šio vadovo 1 skyriuje išdėstytų principų.

Organizuojančios šalies NFIC, aktyviai pasikonsultavęs su savo šalies policija, turėtų pakviesti atvykstančią policijos delegaciją iš tų šalių, kurios gali suteikti pridėtinės vertės. Ši pridėtinė vertė turėtų būti įvertinta atsižvelgiant į įvairius veiksnius, pavyzdžiui, profesinę patirtį atvykstančių sirgalių, įskaitant pavojų keliančių sirgalių, elgesio valdymo klausimais ir gebėjimą organizuojančios šalies policijai suteikti informaciją, kuri reikalinga siekiant sumažinti viešosios tvarkos pažeidimų pavojų.

Organizuojančios šalies NFIC taip pat gali pakviesti policijos pareigūnus, kurie siekia įgyti patirties kaip atvykstančios policijos delegacijos nariai, kad ateityje galėtų suteikti pridėtinės vertės futbolo rungtynių, kuriose dalyvauja jų šalies sirgaliai, metu.

Laikantis Tarybos sprendimo 2002/348/TVR, pavienių tarptautinio masto futbolo rungtynių atveju oficialus kvietimas atvykstančiai policijos delegacijai perduodamas per organizuojančios šalies NFIC, kurį konsultuoja atitinkama policijos tarnyba. Atsižvelgiant į konkrečius bendradarbiavimo tikslus kvietime turėtų būti nurodyta delegacijos sudėtis ir delegacijos narių funkcijos bei atsakomybė. Taip pat turėtų būti nurodyta atvykstančios policijos delegacijos numatoma buvimo trukmė organizuojančioje šalyje.

Tarptautinių turnyrų ir pavienių rungtynių atveju (jei kuris nors NFIC paprašytų) oficialų kvietimą atvykstančiai policijos delegacijai pateikia organizuojančios šalies atsakinga ministerija, kurią konsultuoja organizuojančios šalies NFIC; šiam kvietimui gali reikėti tarpvyriausybinio susitarimo.

Jei organizuojančios šalies NFIC nekviečia atvykstančios policijos delegacijos, delegaciją siunčiančios šalies NFIC gali, jei laiko tikslinga, organizuojančios šalies NFIC pateikti pasiūlymą atsiųsti delegaciją. Jei organizuojančios šalies NFIC nepriima pasiūlymo, policijos delegacijos, kuri vis tiek vyksta į renginį, nariai veikia ne kaip pareigūnai ir jų veikla nepatenka į šio vadovo taikymo sritį.

Dėl susitarimo dėl atvykstančios policijos delegacijos nuostatų (pvz., policijos įgaliojimų, įrangos, uniformos ir pan.) susitariama atitinkamų NFIC derybų metu, pasikonsultavus su šalies, kurioje vyksta pavienės rungtynės, policija. Jei nėra sudaryto vyriausybių dvišalio susitarimo, šie susitarimai turi atitikti Tarybos sprendimo 2008/616/TVR (5) 17 straipsnį ir taikytinus nacionalinės teisės aktus.

Atvykstančios delegacijos negali sudaryti daugiau narių nei sutarta su organizuojančios šalies NFIC, ji turi laikytis organizuojančios šalies policijos nurodymų bei kontrolės tvarkos. Jei ji veikia ne pagal susitarimą, tada jos veikla nepatenka į šio vadovo ir taikytinų ES Tarybos sprendimų bei Sutarčių taikymo sritį.

Atitinkami NFIC gerokai prieš turnyrą ir (arba) pavienes rungtynes susitaria dėl išsamaus kvietimo teikti paramą turinio, kad atvykstanti policijos delegacija turėtų pakankamai laiko pasirengti. Todėl kvietimas teikti paramą turėtų būti pateiktas kuo greičiau po rungtynių dienos paskelbimo.

Pavienių tarptautinio masto rungtynių atveju atvykstančiai policijos delegacijai reikės mažiausiai 3 savaičių pasirengti. Jei išankstinis pranešimas apie rungtynes paskelbiamas mažiau nei prieš 3 savaites (pavyzdžiui, vėlesniuose Europos klubų varžybų etapuose ar dėl padidėjusio rizikos lygio), kvietimas išsiunčiamas nedelsiant. Tarptautinių turnyrų atveju atvykstančiai policijos delegacijai reikia mažiausiai 16 savaičių pasirengti.

Finansinės priemonės

Kiekvienu atveju organizuojanti šalis padengia apgyvendinimo, maisto (ar pragyvenimo) ir kitų vietoje suteiktų paslaugų išlaidas, o atvykstanti šalis – atitinkamų delegacijos narių kelionės išlaidas ir atlyginimus. Išimties tvarka atitinkami NFIC gali susitarti dėl kitokių finansinių priemonių. Šias priemones reikia aiškiai išdėstyti Atvykstančių policijos delegacijų dislokavimo protokole, pateiktame NFIC tinklavietėje.

Organizuojančios policijos pareigos

Organizuojančios šalies policija suteikia atvykstančios policijos delegacijos svarbiausiems nariams galimybę susipažinti su organizuojančioje šalyje rengiamomis policijos operacijomis ir (arba) miestu (-ais), kuriame (-iuose) vyksta renginys, bei vietove, kurioje yra stadionas, taip pat susipažinti su rungtynių dieną (-omis) mieste (-uose), kuriame (-iuose) vyksta renginys, operacijoms vadovaujančiu (-iais) pareigūnu (-ais).

| — | tarptautinių turnyrų atvejais tai turėtų įvykti bent mėnesį prieš turnyrą (pvz., rengiant pasitarimus ar seminarus svarbiausiems atvykstančių policijos delegacijų nariams). |
| --- | --- |

—

tarptautinių turnyrų atvejais tai turėtų įvykti bent mėnesį prieš turnyrą (pvz., rengiant pasitarimus ar seminarus svarbiausiems atvykstančių policijos delegacijų nariams).

| — | pavienių tarptautinio masto rungtynių atveju tai bus vykdoma vieną iš kelių dienų prieš rungtynes. |
| --- | --- |

—

pavienių tarptautinio masto rungtynių atveju tai bus vykdoma vieną iš kelių dienų prieš rungtynes.

Atvykstančių policijos delegacijų lydėjimas

Užtikrinti visų atvykstančios policijos delegacijos narių saugumą yra nepaprastai svarbu ir į tai turi būti atsižvelgta visuose organizuojančios policijos ir atvykstančios policijos rizikos vertinimuose, susijusiuose su policijos dislokavimu.

Atvykstantys policijos delegacijos nariai, visų pirma ryšių palaikymo pareigūnas, operacijų koordinatorius ir operatyviniai policijos pareigūnai (žr. toliau) turėtų dirbti kartu su vietos policijos pareigūnais (vadinamaisiais vadovais), kurie patys turėtų būti pareigas einantys policijos pareigūnai, pageidautina, turintys patirties užtikrinant viešąją tvarką futbolo rungtynių metu savame mieste ar šalyje, be kita ko, gerai žinantys vietovę, kurioje vyksta rungtynės, ir potencialios rizikos zonas.

Vadovai:

| — | turi būti įtraukti į nacionalinę / vietos viešosios tvarkos palaikymo operaciją ir turėti galimybę perduoti informaciją, kuria remdamiesi operacijoms vadovaujantys pareigūnai galėtų priimti svarbius sprendimus; |
| --- | --- |

—

turi būti įtraukti į nacionalinę / vietos viešosios tvarkos palaikymo operaciją ir turėti galimybę perduoti informaciją, kuria remdamiesi operacijoms vadovaujantys pareigūnai galėtų priimti svarbius sprendimus;

| — | turi išmanyti savo policijos organizacinę struktūrą, procesus ir vadovavimo struktūrą; |
| --- | --- |

—

turi išmanyti savo policijos organizacinę struktūrą, procesus ir vadovavimo struktūrą;

| — | jiems negali būti pavesta stebėti jų šalies pavojų keliančius sirgalius, kai jie yra paskirti lydinčiais atvykstančios policijos delegacijos nariais; |
| --- | --- |

—

jiems negali būti pavesta stebėti jų šalies pavojų keliančius sirgalius, kai jie yra paskirti lydinčiais atvykstančios policijos delegacijos nariais;

| — | turėtų būti išsamiai informuoti apie viešosios tvarkos palaikymo operacijos organizavimą, savo pareigas ir užduotis, kurias turėtų atlikti atvykstančios policijos delegacijos nariai; |
| --- | --- |

—

turėtų būti išsamiai informuoti apie viešosios tvarkos palaikymo operacijos organizavimą, savo pareigas ir užduotis, kurias turėtų atlikti atvykstančios policijos delegacijos nariai;

| — | bus atsakingi už atvykstančios policijos delegacijos saugą ir per juos bus palaikomi ryšiai su organizuojančia policija; |
| --- | --- |

—

bus atsakingi už atvykstančios policijos delegacijos saugą ir per juos bus palaikomi ryšiai su organizuojančia policija;

| — | turėtų būti priskirti prie atvykstančios policijos delegacijos visą operacijos laikotarpį; tai padės suformuoti veiksmingus darbo santykius; |
| --- | --- |

—

turėtų būti priskirti prie atvykstančios policijos delegacijos visą operacijos laikotarpį; tai padės suformuoti veiksmingus darbo santykius;

| — | dirbdami su atvykstančia policijos delegacija vartoja kalbą, kurią vartoti susitarta iš anksto. |
| --- | --- |

—

dirbdami su atvykstančia policijos delegacija vartoja kalbą, kurią vartoti susitarta iš anksto.

Atvykstančios policijos delegacijos sudėtis ir užduotys

Atvykstančios policijos delegacijos sudėtis turi būti tokia, kad ji galėtų padėti vykdyti organizuojančios šalies viešosios tvarkos palaikymo operaciją, pavyzdžiui:

| 1. | atlikdama nuolatinį dinaminės rizikos vertinimą ir pateikdama jį organizuojančiai policijai (žr. 1 priedėlį); |
| --- | --- |

1.

atlikdama nuolatinį dinaminės rizikos vertinimą ir pateikdama jį organizuojančiai policijai (žr. 1 priedėlį);

| 2. | bendraudama ir sąveikaudama su atvykstančiais sirgaliais; |
| --- | --- |

2.

bendraudama ir sąveikaudama su atvykstančiais sirgaliais;

| 3. | jeigu leidžiama pagal organizuojančios šalies teisės aktus ir gavusi organizuojančios šalies sutikimą – rinkdama žvalgybos duomenis ir įrodymus organizuojančios policijos vardu arba savo tikslais. |
| --- | --- |

3.

jeigu leidžiama pagal organizuojančios šalies teisės aktus ir gavusi organizuojančios šalies sutikimą – rinkdama žvalgybos duomenis ir įrodymus organizuojančios policijos vardu arba savo tikslais.

Atsižvelgiant į tikslų paramos, kurią reikės suteikti, pobūdį, delegacijos sudėtis gali būti tokia:

| 1. | delegacijos vadovas, kuris funkciniu ir hierarchijos požiūriu vadovauja atvykstančiai policijos delegacijai; |
| --- | --- |

1.

delegacijos vadovas, kuris funkciniu ir hierarchijos požiūriu vadovauja atvykstančiai policijos delegacijai;

| 2. | ryšių palaikymo pareigūnas (arba keli, jeigu sutinka atitinkami NFIC), kuris atsakingas visų pirma už keitimąsi informacija tarp jo šalies ir organizuojančios šalies; |
| --- | --- |

2.

ryšių palaikymo pareigūnas (arba keli, jeigu sutinka atitinkami NFIC), kuris atsakingas visų pirma už keitimąsi informacija tarp jo šalies ir organizuojančios šalies;

| 3. | operacijos koordinatorius, atsakingas už atvykstančių policijos pareigūnų darbo koordinavimą; |
| --- | --- |

3.

operacijos koordinatorius, atsakingas už atvykstančių policijos pareigūnų darbo koordinavimą;

| 4. | operatyviniai policijos pareigūnai (civiliais drabužiais arba uniformuoti), kurių pareigos yra stebėjimas, ryšių su sirgaliais palaikymas, lydėjimas ir kt. |
| --- | --- |

4.

operatyviniai policijos pareigūnai (civiliais drabužiais arba uniformuoti), kurių pareigos yra stebėjimas, ryšių su sirgaliais palaikymas, lydėjimas ir kt.

| 5. | atstovas spaudai; atvykstančios policijos delegacijos vadovas gali pats atlikti atstovo spaudai pareigas, jeigu tai laikoma tikslinga, ir (arba) turėti savo atstovą spaudai. |
| --- | --- |

5.

atstovas spaudai; atvykstančios policijos delegacijos vadovas gali pats atlikti atstovo spaudai pareigas, jeigu tai laikoma tikslinga, ir (arba) turėti savo atstovą spaudai.

Pagrindinės užduotys:

Ryšių palaikymo pareigūnas ir (arba) operacijų koordinatorius

Paskyrus ryšių palaikymo pareigūną ir (arba) operacijų koordinatorių turėtų būti sudarytos sąlygos atvykstančios ir organizuojančios šalies valdžios institucijoms veiksmingai keistis informacija, susijusia su pavienėmis futbolo rungtynėmis arba turnyru.

Abejas pareigas gali atlikti tas pats pareigūnas. Ar tai tikslinga, nusprendžiama organizuojančios ir atvykstančios policijos susitarimu kiekvienu konkrečiu atveju prieš dislokavimą organizuojančioje šalyje.

Būtini ryšių palaikymo pareigūno ir (arba) operacijų koordinatoriaus pareigybės reikalavimai:

| — | geras šio vadovo išmanymas; |
| --- | --- |

—

geras šio vadovo išmanymas;

| — | procesų, reikalingų siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tarptautiniam keitimuisi informacija, supratimas; |
| --- | --- |

—

procesų, reikalingų siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tarptautiniam keitimuisi informacija, supratimas;

| — | sugebėjimas veiksmingai atstovauti savo šaliai ir atlikti savo funkcijas palaikant ryšius su organizuojančios policijos tarnybomis (t. y. būti diplomatiškam, savimi pasitikinčiam, savarankiškam ir sugebėti bendrauti kalba, kurią vartoti iš anksto susitarta); |
| --- | --- |

—

sugebėjimas veiksmingai atstovauti savo šaliai ir atlikti savo funkcijas palaikant ryšius su organizuojančios policijos tarnybomis (t. y. būti diplomatiškam, savimi pasitikinčiam, savarankiškam ir sugebėti bendrauti kalba, kurią vartoti iš anksto susitarta);

| — | su futbolu susijusio smurto / neramumų savo šalyje padėties bendras išmanymas. |
| --- | --- |

—

su futbolu susijusio smurto / neramumų savo šalyje padėties bendras išmanymas.

Pagrindinės ryšių palaikymo pareigūno ir (arba) operacijų koordinatoriaus užduotys:

| — | rinkti informaciją / žvalgybos duomenis ir vykdyti jų perdavimą tarp savo delegacijos ir organizuojančios / vietos policijos; |
| --- | --- |

—

rinkti informaciją / žvalgybos duomenis ir vykdyti jų perdavimą tarp savo delegacijos ir organizuojančios / vietos policijos;

| — | užtikrinti veiksmingą savo operatyvinių policijos pareigūnų (uniformuotų ir (arba) civiliais drabužiais) dislokavimą, kad jie atliktų neatsiejamą vaidmenį organizuojant policijos operaciją renginio metu; |
| --- | --- |

—

užtikrinti veiksmingą savo operatyvinių policijos pareigūnų (uniformuotų ir (arba) civiliais drabužiais) dislokavimą, kad jie atliktų neatsiejamą vaidmenį organizuojant policijos operaciją renginio metu;

| — | reikiamu laiku teikti tikslius patarimus organizuojančios / vietos policijos vadovui. |
| --- | --- |

—

reikiamu laiku teikti tikslius patarimus organizuojančios / vietos policijos vadovui.

Vykstant tarptautiniams turnyrams ryšių palaikymo pareigūnas turėtų dirbti vienos ar abiejų šalių policijos informacijos koordinavimo centre (PIKC), o operacijų koordinatorius gali dirbti vietos informacijos centre toje vietovėje, kurioje vyks rungtynės. Pavienių rungtynių atveju jie gali bazuotis organizuojančios šalies NFIC ar kitoje atitinkamoje vietoje.

Pavienių rungtynių atvejais ryšių palaikymo pareigūnas / operacijų koordinatorius glaudžiai bendradarbiauja su organizuojančio miesto policija.

Organizuojanti policija suteikia ryšių palaikymo pareigūnams / operacijų koordinatoriams galimybę naudotis atitinkama technine įranga, kad jie galėtų veiksmingai atlikti savo funkcijas.

Operatyviniai policijos pareigūnai

Gerai subalansuotas atvykstančių operatyvinių policijos pareigūnų, civiliais drabužiais ar uniformuotų (paprastai vadinamų stebėtojais), dislokavimas gali:

| — | organizuojančios policijos būti panaudotas kaip sąveikos su atvykstančiais sirgaliais priemonė siekiant padėti valdyti minią; |
| --- | --- |

—

organizuojančios policijos būti panaudotas kaip sąveikos su atvykstančiais sirgaliais priemonė siekiant padėti valdyti minią;

| — | padėti sumažinti pavojų keliančių sirgalių anonimiškumą minioje ir jų galimybes išprovokuoti smurto veiksmus ar neramumus ir (arba) juose dalyvauti nepatiriant dėl to pasekmių. |
| --- | --- |

—

padėti sumažinti pavojų keliančių sirgalių anonimiškumą minioje ir jų galimybes išprovokuoti smurto veiksmus ar neramumus ir (arba) juose dalyvauti nepatiriant dėl to pasekmių.

Pareigūnai turėtų turėti patirties užtikrinant viešąją tvarką futbolo rungtynėse savo šalyje.

Jie:

| — | sugebės veiksmingai bendrauti (kai tai tikslinga) siekdami paveikti sirgalių elgesį ir turės patirties šioje srityje; ir (arba) |
| --- | --- |

—

sugebės veiksmingai bendrauti (kai tai tikslinga) siekdami paveikti sirgalių elgesį ir turės patirties šioje srityje; ir (arba)

| — | yra sirgalių elgesio ir jų keliamo potencialaus pavojaus specialistai; ir |
| --- | --- |

—

yra sirgalių elgesio ir jų keliamo potencialaus pavojaus specialistai; ir

| — | sugeba renginio metu per savo ryšių palaikymo pareigūną / operacijų koordinatorių veiksmingai perduoti organizuojančios šalies policijos vadovams informaciją apie tai, kokios rūšies pavojų sirgaliai gali kelti bet kuriuo metu ir bet kurioje vietoje. |
| --- | --- |

—

sugeba renginio metu per savo ryšių palaikymo pareigūną / operacijų koordinatorių veiksmingai perduoti organizuojančios šalies policijos vadovams informaciją apie tai, kokios rūšies pavojų sirgaliai gali kelti bet kuriuo metu ir bet kurioje vietoje.

Atvykstančių policijos delegacijų nariai turėtų sugebėti pranešti apie teigiamus ir neigiamus aspektus, susijusius su jų komandos / šalies sirgaliais. Tai įgalins organizuojančios šalies policijos vadovus priimti subalansuotą sprendimą dėl poreikio imtis veiksmų arba sudaryti tokias sąlygas, kad sirgaliai elgtųsi nepažeisdami teisės normų.

Šiuo klausimu svarbu pabrėžti, kad atvykstančių operatyvinių policijos pareigūnų pagrindinis uždavinys yra teikti patarimus, o ne vykdyti operatyvinę veiklą ar priimti sprendimus.

Jeigu susitariama su organizuojančia šalimi, atvykstantys operatyviniai policijos pareigūnai gali taip pat rinkti žvalgybos informaciją / įrodymus naudodamiesi įranga, dėl kurios susitarta, kad jais galėtų pasinaudoti organizuojanti policija arba būtų pasinaudota baudžiamojo persekiojimo tikslais jų šalyje.

3   SKYRIUS

Policijos pajėgų bendradarbiavimas renginio metu

Turėtų būti kuo geriau pasinaudota atvykstančios policijos delegacijos parama, kurią ji gali suteikti organizuojančiai policijai vykdant operacijas, ir tos paramos pridėtine verte.

Atvykstančios policijos delegacija turėtų būti informuojama apie organizuojančios policijos operacijos planą (įskaitant minios valdymo koncepciją ir elgesio tolerancijos lygius). Delegacija turi būti visiškai įtraukta į organizuojančios policijos operaciją (taip pat jai turi būti suteikta galimybė dalyvauti informacinio pobūdžio posėdžiuose prieš rungtynes ir po jų).

Dėl kalbų vartojimo susijusios šalys turi susitarti iš anksto.

Organizuojanti policija ir atvykstanti policijos delegacija nuolat informuoja savo atitinkamus NFIC apie įvykius operacijos metu ir per 7 dienas savo NFIC pateikia su rungtynėmis susijusią ataskaitą.

Atvykstančios policijos delegacijos nariai turi būti apsaugoti nuo žiniasklaidos, išskyrus atvejus, kai su delegacijos vadovu susitarta dėl konkrečių priemonių.

Atvykstanti policijos delegacija turėtų visada užtikrinti, kad jos veiksmai be reikalo nesukeltų pavojaus kitų asmenų saugumui (6).

Ypatingos padėties atveju (t. y. kai esama tiesioginio pavojaus pareigūnų fiziniam saugumui) arba dėl bendrai sutartų taktinių priežasčių atvykstančios policijos pareigūnai, kurie dislokuojami neuniformuoti, turi dėvėti standartinę švytinčią skiriamąją atvykstančios policijos atpažinimo liemenę, nurodytą 3 priedėlyje. Kiekvienas atvykstančios policijos pareigūnas keliaudamas į užsienio šalį turi pasiimti šią liemenę.

Organizuojančios šalies policijos pajėgos, konsultuodamosi su futbolo rungtynių organizatoriais, užtikrina, kad, prireikus, atvykstančiai policijos delegacijai būtų sudarytos sąlygos patekti į stadioną ir suteikta akreditacija (sėdimų vietų nereikia), kad delegacija galėtų veiksmingai vykdyti savo užduotis. Tvarkdariams ir kitiems saugos ir saugumo darbuotojams turėtų būti apie tai pranešta prieš rungtynes rengiamame (-uose) informaciniame (-iuose) posėdyje (-žiuose).

Šalys, kurios pagal savo įstatymus gali neleisti pavojų keliantiems sirgaliams keliauti į užsienį, turėtų imtis visų būtinų priemonių šiam tikslui veiksmingai pasiekti ir turėtų atitinkamai apie tai informuoti organizuojančią šalį. Kiekviena šalis turėtų imtis visų galimų priemonių, kad neleistų savo piliečiams prisidėti prie viešosios tvarkos pažeidimų kitoje šalyje ir / arba juos organizuoti.

Organizuojančios šalies policija turėtų siekti, kad būtų sudarytos sąlygos pasinaudoti vertėjų žodžiu, verčiančių iš kalbų, kuriomis kalba atvykstančių šalių sirgaliai, paslaugomis. Tokiu būdu atvykstančioms policijos delegacijoms nereikėtų atlikti šios užduoties, kuri atitrauktų jas nuo konkrečių operatyvinių užduočių. Šie vertėjai žodžiu taip pat galėtų padėti palaikyti organizuojančios šalies policijos ir atvykstančios policijos delegacijos ryšius.

4   SKYRIUS

Policijos ir organizatorių bendradarbiavimas

1   SKIRSNIS

Organizatoriaus vaidmuo

Tarptautinio masto futbolo rungtynių organizatoriai turėtų dėti visas pastangas, kad būtų užtikrinta sauga ir veiksmingas minios valdymas stadione prieš rungtynes, jų metu ir joms pasibaigus, kad policijos pajėgos būtų dislokuotos kuo veiksmingiau.

Koordinuotas požiūris tarp visų dalyvaujančių šalių yra būtina išankstinė veiksmingos tarptautinio masto futbolo rungtynių organizavimo strategijos sąlyga. Todėl ypač skatinamas glaudus organizatorių, susijusių privačių partnerių, valdžios institucijų ir policijos bendradarbiavimas.

Siekiant sumažinti su sauga ir saugumu susijusią riziką valdžios institucijos ir / arba policija turėtų organizatoriui nustatyti būtiniausius reikalavimus, kuriuos jis turi įvykdyti siekdamas organizuoti tarptautinio masto futbolo rungtynes. Šiuo tikslu galima remtis Europos Tarybos kontroliniu sąrašu (žr. 9 skyrių).

2   SKIRSNIS

Policijos ir organizatorių bendradarbiavimas

Organizatorius turėtų paskirti už saugą stadione atsakingą asmenį (paprastai vadinama – saugos pareigūnas). Svarbu, kad policija palaikytų glaudžius ryšius su šiuo asmeniu.

Policija ir už saugą stadione atsakinga organizacija turėtų dirbti kartu vadovaudamiesi papildomumo principu ir nepažeisdami vieni kitų pareigų, kompetencijos ir užduočių, nustatytų nacionalinės teisės aktais ir / arba nustatytų arba apibrėžtų rašytiniame organizatoriaus ir policijos susitarime.

Jei nacionalinės teisės aktuose nenustatyta kitaip, šiame susitarime turėtų būti nurodytos organizatorius ir policijos vykdomos užduotys, didelį dėmesį skiriant atitinkamiems saugos pareigūno ir policijos vado vietoje atliekamiems vaidmenims bei už saugą atsakingų darbuotojų ir policijos pareigūnų vaidmenims.

Jei nacionalinės teisės aktuose nenustatyta kitaip, susitarime taip pat konkrečiai turėtų būti nurodyta:

| — | kas turėtų prisiimti atsakomybę už kardonus prieš įėjimus ir apieškojimą; |
| --- | --- |

—

kas turėtų prisiimti atsakomybę už kardonus prieš įėjimus ir apieškojimą;

| — | kas turėtų būti atsakingas už minios judėjimui stebėti ir valdyti skirtas priemones, ir priimti sprendimus atidaryti ar uždaryti vartus arba turniketus; |
| --- | --- |

—

kas turėtų būti atsakingas už minios judėjimui stebėti ir valdyti skirtas priemones, ir priimti sprendimus atidaryti ar uždaryti vartus arba turniketus;

| — | kokią pagalbą policijos pareigūnai suteiks už saugą atsakingiems darbuotojams ir / arba atvirkščiai – už saugą atsakingi darbuotojai policijos pareigūnams, siekiant išvengti tvarkos drumstimo arba imantis veiksmų prieš tvarkos drumstėjus; |
| --- | --- |

—

kokią pagalbą policijos pareigūnai suteiks už saugą atsakingiems darbuotojams ir / arba atvirkščiai – už saugą atsakingi darbuotojai policijos pareigūnams, siekiant išvengti tvarkos drumstimo arba imantis veiksmų prieš tvarkos drumstėjus;

| — | kas nusprendžia, kad rungtynių pradžia atidedama ir kokiomis aplinkybėmis (paprastai organizatorius dėl su sauga susijusių priežasčių, o policija – faktinio arba galimo viešosios tvarkos pažeidimo atveju); |
| --- | --- |

—

kas nusprendžia, kad rungtynių pradžia atidedama ir kokiomis aplinkybėmis (paprastai organizatorius dėl su sauga susijusių priežasčių, o policija – faktinio arba galimo viešosios tvarkos pažeidimo atveju);

| — | kas nusprendžia, kad rungtynių turi būti atsisakyta ir kokiomis aplinkybėmis bei kas yra atsakingas už ryšius su teisėju; |
| --- | --- |

—

kas nusprendžia, kad rungtynių turi būti atsisakyta ir kokiomis aplinkybėmis bei kas yra atsakingas už ryšius su teisėju;

| — | aplinkybės, kurioms esant policija perima viso stadiono ar jo dalies kontrolę, tam skirta procedūra bei galimo kontrolės grąžinimo organizatoriui procedūra; |
| --- | --- |

—

aplinkybės, kurioms esant policija perima viso stadiono ar jo dalies kontrolę, tam skirta procedūra bei galimo kontrolės grąžinimo organizatoriui procedūra;

| — | kas ir kokiomis aplinkybėmis vadovauja stadiono evakuacijai ir ją prižiūri; |
| --- | --- |

—

kas ir kokiomis aplinkybėmis vadovauja stadiono evakuacijai ir ją prižiūri;

| — | kas praneša avarinėms tarnyboms apie incidentą, dėl kurio reikalinga ar gali būti reikalingas jų atvykimas; |
| --- | --- |

—

kas praneša avarinėms tarnyboms apie incidentą, dėl kurio reikalinga ar gali būti reikalingas jų atvykimas;

| — | kas pradeda organizatoriaus ekstremalių situacijų procedūras. |
| --- | --- |

—

kas pradeda organizatoriaus ekstremalių situacijų procedūras.

5   SKYRIUS

Policijos ir teisingumo bei prokuratūros tarnybų bendradarbiavimas

Šio skyriaus turinys turėtų būti nagrinėjamas atsižvelgiant į didelius teisingumo ir prokuratūros tarnybų struktūros ir kompetencijos skirtumus valstybėse narėse.

Glaudus policijos ir teisingumo bei prokuratūros tarnybų bendradarbiavimas tiek pavienių rungtynių, tiek turnyrų atveju, gali būti labai naudingas.

Organizuojanti šalis turi suverenias teises ir jurisdikciją sprendžiant klausimus dėl visų įtariamų su renginiu susijusių nusikalstamų veikų, o valstybių narių policija ir kitos tarnybos bei kompetetingos ES įstaigos (pvz., Eurojustas) atsako ir už pagalbos teikimą organizuojančios šalies teisingumo bei prokuratūros tarnyboms.

Visos valstybės narės turėtų užtikrinti galimybes greitai ir tinkamai reaguoti į su renginiu susijusias nusikalstamas veikas.

Organizuojančios šalies policija ir kitos tarnybos turėtų suteikti atvykstančiai policijai ir sirgaliams informaciją apie atitinkamus nacionalinės teisės aktus ir / arba atitinkamas baudžiamojo, civilinio ir administracinio kodeksų nuostatas bei informaciją apie didžiausias bausmes, skiriamas už dažniausiai pasitaikančias su futbolu susijusias nusikalstamas veikas.

Visų tarptautinio masto futbolo rungtynių atveju, prireikus, turėtų būti visapusiškai panaudoti galiojantys daugiašaliai susitarimai dėl savitarpio teisinės pagalbos, tačiau organizuojanti šalis papildomai gali sudaryti dvišalius susitarimus su bet kokia kita šalimi dėl sustiprintos savitarpio teisinės pagalbos prieš renginį, jo metu ir po jo.

Šalies (-ių), iš kurios (-ių) atvyksta sirgaliai, NFIC turėtų suteikti organizuojančiam NFIC šią informaciją:

| — | apie visas savo įstatymais numatytas galimybes (pvz., draudimus dalyvauti futbolo rungtynėse / draudimus išvykti iš šalies) neleisti pavojų keliantiems sirgaliams dalyvauti renginyje; |
| --- | --- |

—

apie visas savo įstatymais numatytas galimybes (pvz., draudimus dalyvauti futbolo rungtynėse / draudimus išvykti iš šalies) neleisti pavojų keliantiems sirgaliams dalyvauti renginyje;

| — | kokios galimybės remiantis nacionaline arba tarptautine teise gali būti pasiūlytos atvykstančiai policijos delegacijai ir / arba kompetetingai įstaigai (pvz., atvykstantiems ryšių palaikymo prokurorams) rinkti įrodymus apie atvykstančių sirgalių padarytas su futbolu susijusias nusikalstamas veikas pagal su renginiu susijusių šalių sudarytą susitarimą. |
| --- | --- |

—

kokios galimybės remiantis nacionaline arba tarptautine teise gali būti pasiūlytos atvykstančiai policijos delegacijai ir / arba kompetetingai įstaigai (pvz., atvykstantiems ryšių palaikymo prokurorams) rinkti įrodymus apie atvykstančių sirgalių padarytas su futbolu susijusias nusikalstamas veikas pagal su renginiu susijusių šalių sudarytą susitarimą.

| — | dėl kokių organizuojančioje šalyje padarytų nusikalstamų veikų gali grėsti baudžiamasis persekiojimas šalyje, iš kurios atvyksta sirgaliai (pažeidėjui grįžus į šią šalį). |
| --- | --- |

—

dėl kokių organizuojančioje šalyje padarytų nusikalstamų veikų gali grėsti baudžiamasis persekiojimas šalyje, iš kurios atvyksta sirgaliai (pažeidėjui grįžus į šią šalį).

Organizuojanti šalis gali pakviesti bet kurias kitas šalis atsiųsti ryšių palaikymo prokurorą / teisėją arba kitą įstaigą, turinčią prokuroro įgaliojimus, dalyvauti renginyje;

Rekomenduojama, kad atitinkama organizuojanti institucija, vadovaudamasi nacionalinės teisės aktais, įskaitant duomenų apsaugos teisės aktus, suteiktų atvykstančiai policijos delegacijai ir / arba kitai kompetetingai įstaigai (pvz., atvykstantiems ryšių palaikymo prokurorams) išrašus iš bylų ar teismo registrų, policijos ar tyrimų protokolų, įskaitant informaciją apie suėmimus, susijusius su jų piliečiais.

Alternatyviu atveju šalis, iš kurios atvyksta sirgaliai, gali sutikti paskirti budintį ryšių palaikymo prokurorą / teisėją ar kitą įstaigą, turinčią prokuroro įgaliojimus, kuris (-i) galėtų atvykti į organizuojančią šalį jai paprašius, arba paskirti specialų ryšių palaikymo prokurorą / teisėją ar kitą įstaigą, turinčią prokuroro įgaliojimus, ryšiams su organizuojančia šalimi palaikyti.

Šalies, iš kurios atvyksta sirgaliai, NFIC, vadovaudamasis nacionalinės teisės nuostatomis, stengsis skubiai atsakyti į paklausimus dėl papildomos informacijos apie sulaikytus asmenis, pvz., pateikti išsamią informaciją apie teistumą, įskaitant su futbolu susijusias nusikalstamas veikas.

Dėl visų išlaidų, susijusių su ryšių palaikymo prokurorais / teisėjais ar kita įstaiga, turinčia prokuroro įgaliojimus, kurie siunčiami į organizuojančią šalį, turi būti susitarta dvišaliuose susitarimuose.

Organizuojanti šalis suteiks atvykstantiems ryšių palaikymo prokurorams / teisėjams ar kitai įstaigai, turinčiai prokuroro įgaliojimus, būtinas ryšio priemones ir kitą infrastruktūrą.

6   SKYRIUS

Policijos ir sirgalių bendradarbiavimas

Policijos ir sirgalių grupių ryšių palaikymas nacionaliniu ir vietiniu lygiu gali iki minimumo sumažinti saugos ir saugumo riziką tarptautinio masto futbolo rungtynių metu. Tačiau šiam bendradarbiavimui gali būti pakenkta, jei manoma, kad sirgalių atstovai dirba policijai ir, pavyzdžiui, keičiasi asmens duomenimis.

Organizuojanti policija ir kitos institucijos turėtų atsižvelgti į galimą sirgalių vadovaujamų / su sirgaliais susijusių iniciatyvų, tokių kaip sirgalių ambasados, sirgalių projektai ir sirgalių ryšių palaikymo pareigūnai / atstovai, duodamą naudą.

Atvykstančios policijos delegacijos ir sirgalių atstovai gali padėti užtikrinti, kad organizuojanti policija būtų informuota apie atvykstantiems sirgaliams būdingą charakterį ir kultūrą. Organizuojanti policija turėtų atsižvelgti į šiuos veiksnius atlikdama dinaminės rizikos vertinimą.

Nuolatinis policijos ir sirgalių grupių bendradarbiavimas ir ryšių palaikymas gali padėti sukurti saugią ir draugišką atmosferą visiems sirgaliams ir gali būti naudojamas kaip svarbios informacijos, pavyzdžiui patarimų dėl kelionės, informacijos apie atvykimo į stadioną maršrutus, taikytinus teisės aktus ir toleruojamą elgesį, teikimo kanalas. Taip pat galėtų būti numatytas lengvai pasiekiamas kontaktinis ir informacijos centras, į kurį sirgaliai galėtų kreiptis su klausimais.

Buvo įrodyta, kad laikantis šio požiūrio sirgaliai skatinami imtis iniciatyvos viešajai tvarkai užtikrinti ir kad yra lengviau laiku imtis atitinkamų veiksmų iškilus saugumo problemoms ar rizikai.

7   SKYRIUS

Ryšių palaikymo ir žiniasklaidos strategija

Ryšių palaikymo strategija

Veiksminga ir skaidri ryšių palaikymo strategija yra neatsiejama sėkmingo tarptautinio masto futbolo rungtynių, turnyrų ir kitų sporto renginių saugos ir saugumo plano dalis.

Todėl rengdamos ir pristatydamos visapusišką daugelio įstaigų ryšių palaikymo strategiją organizuojančios šalies viešosios tvarkos palaikymo įstaigos turėtų glaudžiai bendradarbiauti su vyriausybinėmis ir vietos įstaigomis, futbolo administracijomis / organizatoriais, žiniasklaida ir sirgalių grupėmis.

Veiksminga daugelio įstaigų žiniasklaidos strategija yra svarbiausias bet kurios ryšių palaikymo strategijos aspektas, nes visoms šalims, ypač atvykstantiems sirgaliams, suteikia svarbios informacijos, pavyzdžiui, patarimų dėl kelionės, informacijos apie atvykimo į stadioną maršrutus, taikytinus teisės aktus ir toleruojamą elgesį.

Pagrindinis tikslas turėtų būti išlaikyti teigiamą renginio įvaizdį tarp vietos ir atvystančių sirgalių, vietos bendruomenių, plačiosios visuomenės bei saugos ir saugumo operacijose dalyvaujančių asmenų. Tai gali padėti sukurti malonią aplinką visiems susijusiems subjektams ir labai svariai prisidėti prie pavojaus saugai ir saugumui sumažinimo iki minimumo.

Žiniasklaidos strategija

Policijos (ir platesnė daugelio įstaigų) žiniasklaidos strategija turėtų būti siekiama bent šių tikslų:

| — | aktyviai, atvirai ir skaidriai teikti informaciją; |
| --- | --- |

—

aktyviai, atvirai ir skaidriai teikti informaciją;

| — | užtikrintai ir pozityviai teikti informaciją apie saugos ir saugumo pasirengimo veiklą; |
| --- | --- |

—

užtikrintai ir pozityviai teikti informaciją apie saugos ir saugumo pasirengimo veiklą;

| — | pranešti apie policijos ketinimą sudaryti palankesnes sąlygas teisėtiems sirgalių ketinimams įvykdyti; |
| --- | --- |

—

pranešti apie policijos ketinimą sudaryti palankesnes sąlygas teisėtiems sirgalių ketinimams įvykdyti;

| — | aiškiai nurodyti, kokio elgesio policija netoleruos. |
| --- | --- |

—

aiškiai nurodyti, kokio elgesio policija netoleruos.

Policija turėtų glaudžiai bendradarbiauti su vyriausybinėmis ir vietos įstaigomis, futbolo administracijomis / organizatoriais ir atitinkamais atvejais su sirgalių grupėmis rengiant ir pristatant daugelio įstaigų žiniasklaidos strategiją, kuria:

| — | aktyviai remiamas teigiamas renginio įvaizdis; |
| --- | --- |

—

aktyviai remiamas teigiamas renginio įvaizdis;

| — | užtikrinama aiški policijos ir įstaigų partnerių atsakomybė – kas vadovauja ryšių palaikymui su žiniasklaida įvairiais saugos ir saugumo aspektais (jais neapsiribojant); |
| --- | --- |

—

užtikrinama aiški policijos ir įstaigų partnerių atsakomybė – kas vadovauja ryšių palaikymui su žiniasklaida įvairiais saugos ir saugumo aspektais (jais neapsiribojant);

| — | visiems policijos ir agentūrų partnerių atstovams spaudai pateikiama bendro pobūdžio informacija ir spaudos konferencijoms skirta informacija (spaudos konferencijoms skirta medžiaga turėtų būti reguliariai atnaujinama atsižvelgiant į pasikartojančias temas ar klausimus bei kylančią riziką ar įvykius); |
| --- | --- |

—

visiems policijos ir agentūrų partnerių atstovams spaudai pateikiama bendro pobūdžio informacija ir spaudos konferencijoms skirta informacija (spaudos konferencijoms skirta medžiaga turėtų būti reguliariai atnaujinama atsižvelgiant į pasikartojančias temas ar klausimus bei kylančią riziką ar įvykius);

| — | užtikrinama, kad faktinė informacija būtų reguliariai teikiama žiniasklaidai ir (arba) internete, reklamuojant renginį, jo metu ir jam įvykus; |
| --- | --- |

—

užtikrinama, kad faktinė informacija būtų reguliariai teikiama žiniasklaidai ir (arba) internete, reklamuojant renginį, jo metu ir jam įvykus;

| — | suteikiama galimybė reguliariai rengti spaudos konferencijas spaudos (žiniasklaidos) atstovams; |
| --- | --- |

—

suteikiama galimybė reguliariai rengti spaudos konferencijas spaudos (žiniasklaidos) atstovams;

| — | atsižvelgiama į įvairių kategorijų žurnalistų / žiniasklaidos poreikius ir (arba) interesus. |
| --- | --- |

—

atsižvelgiama į įvairių kategorijų žurnalistų / žiniasklaidos poreikius ir (arba) interesus.

8   SKYRIUS

ES futbolo ekspertų susitikimas

Labai rekomenduojama, kad kiekviena pirmininkaujanti valstybė narė surengtų ekspertų susitikimą dėl:

| — | 1–7 skyriuose nurodytų rekomendacijų; |
| --- | --- |

—

1–7 skyriuose nurodytų rekomendacijų;

| — | naujų sirgalių elgesio tendencijų / pokyčių; |
| --- | --- |

—

naujų sirgalių elgesio tendencijų / pokyčių;

| — | sirgalių grupių tarptautinių sąsajų; |
| --- | --- |

—

sirgalių grupių tarptautinių sąsajų;

| — | keitimosi gera viešosios tvarkos palaikymo praktika; |
| --- | --- |

—

keitimosi gera viešosios tvarkos palaikymo praktika;

| — | kitų svarbių klausimų. |
| --- | --- |

—

kitų svarbių klausimų.

ES futbolo ekspertų susitikime ekspertų pogrupiams gali būti pavedama svarstyti iškilusius klausimus, susijusius su saugumu futbolo rungtynėse, ir pateikti rekomendacijas.

Pirmininkaujanti valstybė narė pateikia Tarybai tokio susitikimo ataskaitą. Ši ataskaita pakeičia chuliganizmo futbolo rungtynių metu metinį klausimyną, kurį pateikti reikalaujama pagal dok. 8356/01 ENFOPOL 40.

9   SKYRIUS

Atitinkamų saugą ir saugumą futbolo rungtynių metu reglamentuojančių dokumentų sąrašas

1   SKIRSNIS

ES Tarybos anksčiau priimtų dokumentų sąrašas

| 1. | 1993 m. lapkričio 30 d. Tarybos rekomendacija dėl sporto renginių organizatorių atsakomybės. |
| --- | --- |

1.

1993 m. lapkričio 30 d. Tarybos rekomendacija dėl sporto renginių organizatorių atsakomybės.

| 2. | 1994 m. gruodžio 1 d. Tarybos rekomendacija dėl tiesioginio neoficialaus keitimosi informacija su Rytų ir Vidurio Europos šalimis tarptautinių sporto renginių srityje (kontaktinių asmenų tinklas). |
| --- | --- |

2.

1994 m. gruodžio 1 d. Tarybos rekomendacija dėl tiesioginio neoficialaus keitimosi informacija su Rytų ir Vidurio Europos šalimis tarptautinių sporto renginių srityje (kontaktinių asmenų tinklas).

| 3. | 1994 m. gruodžio 1 d. Tarybos rekomendacija dėl keitimosi informacija svarbių renginių ir susitikimų atveju (kontaktinių asmenų tinklas). |
| --- | --- |

3.

1994 m. gruodžio 1 d. Tarybos rekomendacija dėl keitimosi informacija svarbių renginių ir susitikimų atveju (kontaktinių asmenų tinklas).

| 4. | 1996 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl su futbolo rungtynėmis susijusių viešosios tvarkos pažeidimų prevencijos ir pažabojimo gairių, prie kurių pridedama keitimosi policijos duomenimis apie futbolo chuliganus standartinė forma (OL C 131, 1996 5 3, p. 1). |
| --- | --- |

4.

1996 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl su futbolo rungtynėmis susijusių viešosios tvarkos pažeidimų prevencijos ir pažabojimo gairių, prie kurių pridedama keitimosi policijos duomenimis apie futbolo chuliganus standartinė forma (OL C 131, 1996 5 3, p. 1).

| 5. | 1997 m. gegužės 26 d. Bendrieji veiksmai dėl bendradarbiavimo teisėtvarkos ir saugumo srityje (OL L 147, 1997 6 5, p. 1). |
| --- | --- |

5.

1997 m. gegužės 26 d. Bendrieji veiksmai dėl bendradarbiavimo teisėtvarkos ir saugumo srityje (OL L 147, 1997 6 5, p. 1).

| 6. | 1997 m. birželio 9 d. Tarybos rezoliucija dėl chuliganizmo futbolo rungtynių metu prevencijos ir pažabojimo keičiantis patirtimi, šalinant iš stadionų ir vykdant žiniasklaidos politiką (OL C 193, 1997 6 24, p. 1). |
| --- | --- |

6.

1997 m. birželio 9 d. Tarybos rezoliucija dėl chuliganizmo futbolo rungtynių metu prevencijos ir pažabojimo keičiantis patirtimi, šalinant iš stadionų ir vykdant žiniasklaidos politiką (OL C 193, 1997 6 24, p. 1).

| 7. | 1999 m. birželio 21 d. Tarybos rezoliucija dėl tarptautinio policijos bendradarbiavimo vadovo ir priemonių, skirtų smurto ir neramumų tarptautinėse futbolo rungtynėse prevencijai ir kontrolei (OL C 196, 1999 7 13, p. 1). |
| --- | --- |

7.

1999 m. birželio 21 d. Tarybos rezoliucija dėl tarptautinio policijos bendradarbiavimo vadovo ir priemonių, skirtų smurto ir neramumų tarptautinėse futbolo rungtynėse prevencijai ir kontrolei (OL C 196, 1999 7 13, p. 1).

| 8. | 2001 m. gruodžio 6 d. Tarybos rezoliucija dėl vadovo, pateikiančio tarptautinio policijos bendradarbiavimo rekomendacijas ir priemones, skirtas smurto ir neramumų tarptautinio masto futbolo rungtynėse, kuriose dalyvauja bent viena valstybė narė, prevencijai ir kontrolei (OL C 22, 2002 1 24, p. 1). |
| --- | --- |

8.

2001 m. gruodžio 6 d. Tarybos rezoliucija dėl vadovo, pateikiančio tarptautinio policijos bendradarbiavimo rekomendacijas ir priemones, skirtas smurto ir neramumų tarptautinio masto futbolo rungtynėse, kuriose dalyvauja bent viena valstybė narė, prevencijai ir kontrolei (OL C 22, 2002 1 24, p. 1).

| 9. | 2002 m. balandžio 25 d. Tarybos sprendimas dėl saugumo tarptautinio masto futbolo rungtynėse (OL L 121, 2002 5 8, p. 1). |
| --- | --- |

9.

2002 m. balandžio 25 d. Tarybos sprendimas dėl saugumo tarptautinio masto futbolo rungtynėse (OL L 121, 2002 5 8, p. 1).

| 10. | 2003 m. lapkričio 17 d. Tarybos rezoliucija dėl valstybių narių draudimo patekti į tarptautinio masto futbolo rungtynių vietas (OL C 281, 2003 11 22, p. 1). |
| --- | --- |

10.

2003 m. lapkričio 17 d. Tarybos rezoliucija dėl valstybių narių draudimo patekti į tarptautinio masto futbolo rungtynių vietas (OL C 281, 2003 11 22, p. 1).

| 11. | 2006 m. gruodžio 4 d. Tarybos rezoliucija dėl vadovo, pateikiančio tarptautinio policijos bendradarbiavimo rekomendacijas ir priemones, skirtas smurto ir neramumų tarptautinio masto futbolo rungtynėse, kuriose dalyvauja bent viena valstybė narė, prevencijai ir kontrolei (OL C 322, 2006 12 29, p. 1–39). |
| --- | --- |

11.

2006 m. gruodžio 4 d. Tarybos rezoliucija dėl vadovo, pateikiančio tarptautinio policijos bendradarbiavimo rekomendacijas ir priemones, skirtas smurto ir neramumų tarptautinio masto futbolo rungtynėse, kuriose dalyvauja bent viena valstybė narė, prevencijai ir kontrolei (OL C 322, 2006 12 29, p. 1–39).

| 12. | 2007 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2002/348/TVR dėl saugumo tarptautinio masto futbolo rungtynėse (OL L 155, 2007 6 15, p. 76–77). |
| --- | --- |

12.

2007 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2002/348/TVR dėl saugumo tarptautinio masto futbolo rungtynėse (OL L 155, 2007 6 15, p. 76–77).

2   SKIRSNIS

Europos konvencija dėl žiūrovų brutalaus elgesio per sporto varžybas ir ypač per futbolo rungtynes įsteigto Nuolatinio komiteto (Europos Tarybos) anksčiau priimtų dokumentų sąrašas

| 1. | Europos konvencija dėl žiūrovų brutalaus elgesio per sporto varžybas ir ypač per futbolo rungtynes. |
| --- | --- |

1.

Europos konvencija dėl žiūrovų brutalaus elgesio per sporto varžybas ir ypač per futbolo rungtynes.

| 2. | Rekomendacija Rec (1999) 1 dėl tvarkos palaikymo. |
| --- | --- |

2.

Rekomendacija Rec (1999) 1 dėl tvarkos palaikymo.

| 3. | Rekomendacija Rec. (1999) 2 dėl aptvarų stadionuose pašalinimo. |
| --- | --- |

3.

Rekomendacija Rec. (1999) 2 dėl aptvarų stadionuose pašalinimo.

| 4. | Ministrų komiteto rekomendacija Rec. (2001) 6 valstybėms narėms dėl rasizmo, ksenofobijos ir rasinio nepakantumo sporte prevencijos. |
| --- | --- |

4.

Ministrų komiteto rekomendacija Rec. (2001) 6 valstybėms narėms dėl rasizmo, ksenofobijos ir rasinio nepakantumo sporte prevencijos.

| 5. | Rekomendacija Rec (1989) 1 dėl bilietų pardavimo gairių. |
| --- | --- |

5.

Rekomendacija Rec (1989) 1 dėl bilietų pardavimo gairių.

| 6. | Rekomendacija Rec (2002) 1 dėl bilietų pardavimo tarptautinėse futbolo rungtynėse gairių. |
| --- | --- |

6.

Rekomendacija Rec (2002) 1 dėl bilietų pardavimo tarptautinėse futbolo rungtynėse gairių.

| 7. | Rekomendacija Rec (2003) 1 dėl socialinių ir švietimo priemonių vaidmens užkertant kelią smurtui sporte ir smurto sporte prevencijos vadovo. |
| --- | --- |

7.

Rekomendacija Rec (2003) 1 dėl socialinių ir švietimo priemonių vaidmens užkertant kelią smurtui sporte ir smurto sporte prevencijos vadovo.

| 8. | Rekomendacija Rec (2008) 1 dėl priemonių, kurių turi imtis profesionalų sporto renginių organizatoriai ir valdžios institucijos, kontrolinio sąrašo. |
| --- | --- |

8.

Rekomendacija Rec (2008) 1 dėl priemonių, kurių turi imtis profesionalų sporto renginių organizatoriai ir valdžios institucijos, kontrolinio sąrašo.

| 9. | Rekomendacija Rec (2008) 2 dėl atvykstančių tvarkdarių pasitelkimo. |
| --- | --- |

9.

Rekomendacija Rec (2008) 2 dėl atvykstančių tvarkdarių pasitelkimo.

| 10. | Rekomendacija Rec (2008) 3 dėl pirotechninių įtaisų naudojimo per sporto renginius. |
| --- | --- |

10.

Rekomendacija Rec (2008) 3 dėl pirotechninių įtaisų naudojimo per sporto renginius.

| 11. | Rekomendacija Rec (2009) 1 dėl viešo stebėjimo zonų naudojimo didelio masto sporto renginiuose. |
| --- | --- |

11.

Rekomendacija Rec (2009) 1 dėl viešo stebėjimo zonų naudojimo didelio masto sporto renginiuose.

| 12. | Rekomendacija dėl svetingumo principų organizuojant sporto renginius (dar nebaigta). |
| --- | --- |

12.

Rekomendacija dėl svetingumo principų organizuojant sporto renginius (dar nebaigta).

---

(1)  Vykdyti rizikos analizę reiškia parengti aprašymą, kuriame pateikiami šalies rinktinės ir klubų komandų sirgalių, be kita ko, rizikos grupėms priklausančių sirgalių, elgesio esminiai bruožai, informacija apie jų santykį su kitais sirgaliais savo šalyje ir užsienyje, be kita ko su vietos gyventojų grupėmis, ir aprašomos aplinkybės, dėl kurių gali padidėti potenciali rizika (įskaitant santykius su policija ir tvarkdariais).

(2)  NFIC tinklavietė yra itin gerai apsaugota tik NFIC naudojimui prieinama tinklavietė, kurioje pateikiama su tarptautinio masto futbolo rungtynėmis susijusi informacija (pavyzdžiui, klubų apžvalgos, ataskaitos apie padėtį iki ir po rungtynių).

(3)  2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (OL L 210, 2008 8 6, p. 1).

(4)  Išsami informacija apie prašymų dėl Europolo medžiagos ir paslaugų pateikimo terminų pateikiama 2 priedelyje.

(5)  2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas 2008/616/TVR dėl Sprendimo 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, įgyvendinimo (OL L 210, 2008 8 6, p. 12).

(6)  Žr. Priumo tarybos sprendimo dėl civilinės ir baudžiamosios atsakomybės 21 ir 22 straipsnius.

1 Priedėlis

Dinaminės rizikos vertinimas ir minios valdymas

Atsižvelgiant į:

| — | dokumentą 8241/05 ENFOPOL 40 dėl dinaminės rizikos vertinimo tarptautinių futbolo rungtynių metu, |
| --- | --- |

—

dokumentą 8241/05 ENFOPOL 40 dėl dinaminės rizikos vertinimo tarptautinių futbolo rungtynių metu,

| — | dokumentą 8243/05 ENFOPOL 41 dėl policijos taktikos palaikant viešąją tvarką, kai vyksta tarptautinės futbolo rungtynės, |
| --- | --- |

—

dokumentą 8243/05 ENFOPOL 41 dėl policijos taktikos palaikant viešąją tvarką, kai vyksta tarptautinės futbolo rungtynės,

| — | Euro 2004 ir vėlesnių turnyrų patirtį, |
| --- | --- |

—

Euro 2004 ir vėlesnių turnyrų patirtį,

| — | viešosios tvarkos palaikymo koncepcijos, dažniausiai vadinamos 3D požiūriu (dialogas, sušvelninimas ir sprendimas; angl. dialogue, de-escalation and determination), vertinimą Euro 2008 metu, |
| --- | --- |

—

viešosios tvarkos palaikymo koncepcijos, dažniausiai vadinamos 3D požiūriu (dialogas, sušvelninimas ir sprendimas; angl. dialogue, de-escalation and determination), vertinimą Euro 2008 metu,

vertinant saugos ir saugumo riziką prieš renginį, jo metu ar jam įvykus reikėtų taikyti toliau išdėstytus kriterijus.

Pagrindiniai principai

Šiuo metu veiksmingas minios valdymas suprantamas pabrėžiant, kad svarbūs šie dalykai:

| — | išlaikyti minios suvokimą, kas yra tinkamas viešosios tvarkos palaikymas; |
| --- | --- |

—

išlaikyti minios suvokimą, kas yra tinkamas viešosios tvarkos palaikymas;

| — | vengti naudoti jėgą prieš visą minią, kai pavojų viešajai tvarkai kelia tik mažuma; |
| --- | --- |

—

vengti naudoti jėgą prieš visą minią, kai pavojų viešajai tvarkai kelia tik mažuma;

| — | santūri arba nuosaiki taktika palaikant viešąją tvarką, kuri padidina policijos bendravimo, dialogo palaikymo ir dinaminės rizikos vertinimo galimybes. |
| --- | --- |

—

santūri arba nuosaiki taktika palaikant viešąją tvarką, kuri padidina policijos bendravimo, dialogo palaikymo ir dinaminės rizikos vertinimo galimybes.

Palankesnių sąlygų sudarymas

| — | strateginis požiūris turėtų būti ne represinis, o prevencinis, kai imamasi rimtų pasekmių nesukeliančių veiksmų; |
| --- | --- |

—

strateginis požiūris turėtų būti ne represinis, o prevencinis, kai imamasi rimtų pasekmių nesukeliančių veiksmų;

| — | svarbu, jog bet kuriuo operacijos etapu policija savo strategiją ir taktiką taikytų atsižvelgdama į teisėtus sirgalių ketinimus ir sudarydama palankesnes sąlygas juos įvykdyti, jei tie ketinimai yra taikūs (pvz., šlovinti savo tapatybę ir kultūrą, saugiai atvykti į renginio vietą ir išvykti iš jos); |
| --- | --- |

—

svarbu, jog bet kuriuo operacijos etapu policija savo strategiją ir taktiką taikytų atsižvelgdama į teisėtus sirgalių ketinimus ir sudarydama palankesnes sąlygas juos įvykdyti, jei tie ketinimai yra taikūs (pvz., šlovinti savo tapatybę ir kultūrą, saugiai atvykti į renginio vietą ir išvykti iš jos);

| — | jei būtina varžyti sirgalių elgesį, svarbu paaiškinti tiems sirgaliams, kodėl policija ėmėsi veiksmų ir kokias alternatyvias priemones įgyvendina, kad būtų galima įvykdyti teisėtus ketinimus. |
| --- | --- |

—

jei būtina varžyti sirgalių elgesį, svarbu paaiškinti tiems sirgaliams, kodėl policija ėmėsi veiksmų ir kokias alternatyvias priemones įgyvendina, kad būtų galima įvykdyti teisėtus ketinimus.

Pusiausvyra

| — | bet kurio masinio renginio metu viešajai tvarkai kylantis pavojus gali greitai keistis; |
| --- | --- |

—

bet kurio masinio renginio metu viešajai tvarkai kylantis pavojus gali greitai keistis;

| — | svarbu policijos ir minios sąveikos vietoje užtikrinti policijos dislokavimo būdo ir rizikos lygio, šaltinių bei pobūdžio proporcingą pusiausvyrą; |
| --- | --- |

—

svarbu policijos ir minios sąveikos vietoje užtikrinti policijos dislokavimo būdo ir rizikos lygio, šaltinių bei pobūdžio proporcingą pusiausvyrą;

| — | svarbu, kad viešosios taikos palaikymas būtų nuosaikus ir galėtų keistis tiesiogiai pagal augančios ir mažėjančios rizikos pobūdį bei lygį; |
| --- | --- |

—

svarbu, kad viešosios taikos palaikymas būtų nuosaikus ir galėtų keistis tiesiogiai pagal augančios ir mažėjančios rizikos pobūdį bei lygį;

| — | užtikrinus pusiausvyrą tikėtina, jog minios dauguma policijos veiksmus laikys tinkamais ir neturėtų remti siekiančiųjų didinti priešiškumą ar prie jų prisijungti; |
| --- | --- |

—

užtikrinus pusiausvyrą tikėtina, jog minios dauguma policijos veiksmus laikys tinkamais ir neturėtų remti siekiančiųjų didinti priešiškumą ar prie jų prisijungti;

| — | todėl, siekiant padėti sumažinti incidentų tikimybę ir mastą, itin svarbu tiksliai įvertinti riziką ir bet kuriuo metu teikti informaciją policijos taktikai pasirinkti. |
| --- | --- |

—

todėl, siekiant padėti sumažinti incidentų tikimybę ir mastą, itin svarbu tiksliai įvertinti riziką ir bet kuriuo metu teikti informaciją policijos taktikai pasirinkti.

Diferencijavimas

| — | jeigu jėga naudojama beatodairiškai, dėl tokio jėgos naudojimo sąveikos su minios dinamika gali dar labiau išsiplėsti viešosios tvarkos pažeidimų mastas; |
| --- | --- |

—

jeigu jėga naudojama beatodairiškai, dėl tokio jėgos naudojimo sąveikos su minios dinamika gali dar labiau išsiplėsti viešosios tvarkos pažeidimų mastas;

| — | todėl priimant visus strateginius ir taktinius sprendimus, susijusius su minios valdymu (t. y. mokymo, planavimo, informacinių susitikimų rengimo ir veiklos praktikos srityje), būtina atsižvelgti į tai, kad reikia atskirti atskirus sirgalius, kurie tikrai kelia pavojų, ir sirgalius, kurie pavojaus nekelia; |
| --- | --- |

—

todėl priimant visus strateginius ir taktinius sprendimus, susijusius su minios valdymu (t. y. mokymo, planavimo, informacinių susitikimų rengimo ir veiklos praktikos srityje), būtina atsižvelgti į tai, kad reikia atskirti atskirus sirgalius, kurie tikrai kelia pavojų, ir sirgalius, kurie pavojaus nekelia;

| — | netikslinga imtis veiksmų prieš visą minią, kuri yra tam tikroje vietoje, išskyrus atvejus, kai yra įrodymų, kad minios dalyviai vienodai siekia išprovokuoti neramumus. |
| --- | --- |

—

netikslinga imtis veiksmų prieš visą minią, kuri yra tam tikroje vietoje, išskyrus atvejus, kai yra įrodymų, kad minios dalyviai vienodai siekia išprovokuoti neramumus.

Dialogas

| — | svarbu aktyviai bendrauti su sirgaliais. Geriausia, jeigu tai darys gerų bendravimo gebėjimų turintys policijos pareigūnai; |
| --- | --- |

—

svarbu aktyviai bendrauti su sirgaliais. Geriausia, jeigu tai darys gerų bendravimo gebėjimų turintys policijos pareigūnai;

| — | daugiausia dėmesio turi būti skiriama tam, kad būtų sukurta maloni aplinka ir išvengta konflikto galimybių; |
| --- | --- |

—

daugiausia dėmesio turi būti skiriama tam, kad būtų sukurta maloni aplinka ir išvengta konflikto galimybių;

| — | taikant šį požiūrį gali būti paprasčiau surinkti aukštos kokybės informaciją apie sirgalių ketinimus, perspektyvas, jiems susirūpinimą keliančius ir opius klausimus, taip pat bet kurią kitą informaciją apie galimą pavojų; |
| --- | --- |

—

taikant šį požiūrį gali būti paprasčiau surinkti aukštos kokybės informaciją apie sirgalių ketinimus, perspektyvas, jiems susirūpinimą keliančius ir opius klausimus, taip pat bet kurią kitą informaciją apie galimą pavojų;

| — | be to, jį taikant policijai suteikiama galimybė pranešti apie susirūpinimą keliančius klausimus, susijusius su sirgalių elgesiu, pavojais, su kuriais gali susidurti policijos pareigūnai, ir atsirandančių sunkumų sprendimais. |
| --- | --- |

—

be to, jį taikant policijai suteikiama galimybė pranešti apie susirūpinimą keliančius klausimus, susijusius su sirgalių elgesiu, pavojais, su kuriais gali susidurti policijos pareigūnai, ir atsirandančių sunkumų sprendimais.

Geros praktikos modeliai

Prieš renginį

Atliekant rizikos vertinimą turėtų būti atsižvelgta į šiuos aspektus:

| — | sirgalių grupės, kurios atžvilgiu reikia palaikyti viešąją tvarką, bendrą kultūrą (pvz., būdingą elgesį, motyvacijas ir ketinimus); |
| --- | --- |

—

sirgalių grupės, kurios atžvilgiu reikia palaikyti viešąją tvarką, bendrą kultūrą (pvz., būdingą elgesį, motyvacijas ir ketinimus);

| — | visus veiksnius, kurie gali padaryti poveikį pavojui, pvz., kitų grupių (pavyzdžiui, kitos komandos sirgalių ir (arba) vietos bendruomenių) veiklą, opius klausimus, istoriją ir visus kitus ypač reikšmingus aspektus (datas, vietas, veikimo būdus, simbolius); |
| --- | --- |

—

visus veiksnius, kurie gali padaryti poveikį pavojui, pvz., kitų grupių (pavyzdžiui, kitos komandos sirgalių ir (arba) vietos bendruomenių) veiklą, opius klausimus, istoriją ir visus kitus ypač reikšmingus aspektus (datas, vietas, veikimo būdus, simbolius);

| — | visas aplinkybes, kurios gali padaryti poveikį tų sirgalių ar grupių, kurie, kaip manoma, kelia pavojų viešajai tvarkai, elgesiui arba jų keliamam pavojui. |
| --- | --- |

—

visas aplinkybes, kurios gali padaryti poveikį tų sirgalių ar grupių, kurie, kaip manoma, kelia pavojų viešajai tvarkai, elgesiui arba jų keliamam pavojui.

Turėtų būti apibrėžtas toleruojamas elgesys, ir pirmenybės tvarka apie tokį elgesį turėtų būti pranešta sirgalių organizacijoms. Turėtų būti apsvarstyta galimybė skatinti sirgalius susirinkti saugioje / kontroliuojamoje aplinkoje (pvz., sirgaliams skirtoje zonoje).

Remiantis šia informacija ir žvalgybos informacija, susijusia su konkrečia renginio vieta, turėtų būti įmanoma numatyti ir atskirti renginio vietas, kuriose kyla įprastinis pavojus ir padidintas pavojus viešajai tvarkai.

Svarbu aiškiai atskirti pavojų, susijusį su konkrečių rūšių incidentais, pavyzdžiui, su viešosios tvarkos pažeidimais, visuomenės saugos problemomis, su masiniais renginiais susijusiu nusikalstamumu ir terorizmu.

Pirminis kontaktas

Kadangi pavojaus viešajai tvarkai lygis nėra fiksuotas, o labai dinamiškas, atsižvelgiant į aplinkybes jis gali greitai didėti ir mažėti. Todėl pavojaus lygis turi būti nuolat stebimas ir kruopščiai vertinamas.

Siekiant tai užtikrinti:

| — | policija turėtų užtikrinti aukšto lygio pozityvų tarpasmeninį bendravimą su sirgaliais (neagresyvi kūno laikysena, šypsojimasis, standartinę uniformą dėvinčių pareigūnų porų ar mažų grupių dislokavimas, platus pareigūnų išskirstymas prie minios ir minioje, prašymų padaryti nuotrauką tenkinimas ir t. t.); |
| --- | --- |

—

policija turėtų užtikrinti aukšto lygio pozityvų tarpasmeninį bendravimą su sirgaliais (neagresyvi kūno laikysena, šypsojimasis, standartinę uniformą dėvinčių pareigūnų porų ar mažų grupių dislokavimas, platus pareigūnų išskirstymas prie minios ir minioje, prašymų padaryti nuotrauką tenkinimas ir t. t.);

| — | jeigu nėra kalbos barjero, pareigūnai turėtų pamėginti bendrauti su sirgaliais, kad surinktų informacijos apie jų elgesį, ketinimus, jiems susirūpinimą keliančius bei opius klausimus ir visus kitus aspektus, susijusius su jų elgesiu; |
| --- | --- |

—

jeigu nėra kalbos barjero, pareigūnai turėtų pamėginti bendrauti su sirgaliais, kad surinktų informacijos apie jų elgesį, ketinimus, jiems susirūpinimą keliančius bei opius klausimus ir visus kitus aspektus, susijusius su jų elgesiu;

| — | intervencijos padaliniai (t. y. riaušių malšinimo padaliniai, turintys apsauginės įrangos, transporto priemonių ir t. t.) turėtų būti dislokuojami nuošaliose vietose, išskyrus atvejus, kai atsižvelgiant į padėtį nustatoma, kad reikalingi ryžtingesni veiksmai. |
| --- | --- |

—

intervencijos padaliniai (t. y. riaušių malšinimo padaliniai, turintys apsauginės įrangos, transporto priemonių ir t. t.) turėtų būti dislokuojami nuošaliose vietose, išskyrus atvejus, kai atsižvelgiant į padėtį nustatoma, kad reikalingi ryžtingesni veiksmai.

Tai padės organizuojančioms policijos pajėgoms rinkti informaciją, o ja remdamasi vadovybė galės priimti sprendimus dėl taktinio dislokavimo, grindžiamus nepertraukiamu ir nuolatiniu rizikos vertinimu.

Didėjantis pavojus

Kai nustatomos aplinkybės, dėl kurių kyla pavojus, svarbu:

| — | įspėti pavojų keliančius asmenis, kad jie provokuoja galimus policijos veiksmus; |
| --- | --- |

—

įspėti pavojų keliančius asmenis, kad jie provokuoja galimus policijos veiksmus;

| — | jeigu incidente dalyvauja atvykę sirgaliai, organizuojančios policijos pajėgų vertinimus turėtų patvirtinti atvykusi policijos delegacija. |
| --- | --- |

—

jeigu incidente dalyvauja atvykę sirgaliai, organizuojančios policijos pajėgų vertinimus turėtų patvirtinti atvykusi policijos delegacija.

Jeigu taikant pirmiau nurodytas priemones padėtis neištaisoma, gali prireikti, kad policija toliau panaudotų jėgą. Policijos dislokavimo šiame etape tikslas – kuo labiau sumažinti tolesnį pavojų; todėl itin svarbu, kad jokiais veiksmais (pvz., beatodairišku jėgos naudojimu) nebūtų padidinta įtampa. Kai nustatoma galimybė, kad pavojus padidės:

| — | itin svarbu, kad aiški informacija apie pavojų keliančius asmenis ir tokio pavojaus pobūdį būtų perduota intervencijos padaliniams, kurie dislokuojami taip, kad jėgos naudojimą būtų galima nukreipti tinkama kryptimi; |
| --- | --- |

—

itin svarbu, kad aiški informacija apie pavojų keliančius asmenis ir tokio pavojaus pobūdį būtų perduota intervencijos padaliniams, kurie dislokuojami taip, kad jėgos naudojimą būtų galima nukreipti tinkama kryptimi;

| — | pavojaus nekeliantiems asmenims turėtų būti leista palikti renginio vietą ir (arba) jiems turėtų būti suteikta šiek tiek laiko patiems užtikrinti tvarką. |
| --- | --- |

—

pavojaus nekeliantiems asmenims turėtų būti leista palikti renginio vietą ir (arba) jiems turėtų būti suteikta šiek tiek laiko patiems užtikrinti tvarką.

Sušvelninimas

| — | išsprendus incidentą (-us) turėtų būti vėl užtikrintas tinkamas viešosios tvarkos palaikymo lygis. |
| --- | --- |

—

išsprendus incidentą (-us) turėtų būti vėl užtikrintas tinkamas viešosios tvarkos palaikymo lygis.

Po renginio

| — | turėtų būti surengtas aptariamojo pobūdžio posėdis, o NFIC turi būti užregistruota visa susijusi informacija (pvz., prieš renginį ir jo metu gautos informacijos kokybė, sirgalių elgesys ir jų valdymas, policijos taktika ir toleruojamo elgesio užtikrinimas). |
| --- | --- |

—

turėtų būti surengtas aptariamojo pobūdžio posėdis, o NFIC turi būti užregistruota visa susijusi informacija (pvz., prieš renginį ir jo metu gautos informacijos kokybė, sirgalių elgesys ir jų valdymas, policijos taktika ir toleruojamo elgesio užtikrinimas).

Image

Image

2 priedėlis

Prašymų dėl Europolo medžiagos ir paslaugų pateikimo terminai
   (1)

| | Oficialus prašymas Europolui |
| --- | --- |
| Pirminis bendras su renginiu susijusių organizuoto nusikalstamumo grėsmių įvertinimas (GTA) | D (2) – 12 mėnesių |
| Pirminis bendras su renginiu susijusių terorizmo grėsmių įvertinimas (GTTA) | D – 12 mėnesių |
| GTA ar GTTA atnaujinimas | D – 6 mėnesių |
| Specialus (nusikalstamumo srities) grėsmių įvertinimas (-ai) | D – 6 mėnesių |
| Operatyvinė analitinė parama remiantis turimomis Europolo analizės darbo bylomis | D – 4 mėnesių |
| Strateginės analizės mokymo kursas | D – 8 mėnesių |
| Operatyvinės analizės mokymo kursas | D – 8 mėnesių |
| Specializuoti (konkreti nusikalstamumo sritis) mokymo kursai | D – 6 mėnesių |
| Europolo ryšių palaikymo pareigūnas vietoje | D – 12 mėnesių |

Oficialus prašymas Europolui

Pirminis bendras su renginiu susijusių organizuoto nusikalstamumo grėsmių įvertinimas (GTA)

D (2) – 12 mėnesių

Pirminis bendras su renginiu susijusių terorizmo grėsmių įvertinimas (GTTA)

D – 12 mėnesių

GTA ar GTTA atnaujinimas

D – 6 mėnesių

Specialus (nusikalstamumo srities) grėsmių įvertinimas (-ai)

D – 6 mėnesių

Operatyvinė analitinė parama remiantis turimomis Europolo analizės darbo bylomis

D – 4 mėnesių

Strateginės analizės mokymo kursas

D – 8 mėnesių

Operatyvinės analizės mokymo kursas

D – 8 mėnesių

Specializuoti (konkreti nusikalstamumo sritis) mokymo kursai

D – 6 mėnesių

Europolo ryšių palaikymo pareigūnas vietoje

D – 12 mėnesių

---

(1)  Europolo parama valstybėms narėms. Svarbiausi tarptautiniai sporto renginiai (Europolo bylos numeris 2570-50r1).

(2)  Renginio pradžios data.

3 priedėlis

Policijos pareigūnų atpažinimo liemenių specifikacijos ir pavyzdys

Tai – užsimaunama (per galvą) liemenė be rankovių.

Spalva: NATO MĖLYNA

Spalvos kodas: Pantone 279C

Atpažinimo ženklai:

Vienintelis žodis: stačiakampiame apvade užrašas POLICE (tik anglų kalba) turi būti liemenės priekinės ir nugaros dalies viduryje.

Žodžio POLICE raidės ir apvadas: NATO mėlynos spalvos fonas.

Raidės ir stačiakampis apvadas – švytinčios sidabrinės spalvos.

| Stačiakampio matmenys | = | 25 cm × 9 cm |
| --- | --- | --- |

Stačiakampio matmenys

=

25 cm × 9 cm

| Žodžio POLICE raidės | : | Kiekvienos raidės plotis | = | 1,3 cm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aukštis | = | 7,5 cm |

Žodžio POLICE raidės

:

Kiekvienos raidės plotis

=

1,3 cm

Aukštis

=

7,5 cm

Liemenės priekinė dalis:

Kairė krūtinės pusė (virš apvesto užrašo POLICE): nacionalinė vėliava (10 cm × 7 cm) – išsiuvinėta, prisiūta ar plastikinėje įmautėje.

Dešinė krūtinės pusė (virš apvesto užrašo POLICE): ES simbolis 8 cm × 8 cm

Po apvestu užrašu POLICE turėtų būti švytinti sidabrinė juostelė, einanti per visą liemenės priekinę dalį (5 cm pločio).

Liemenės nugaros dalis:

Nacionalinė vėliava virš apvesto užrašo POLICE: 10 cm × 7 cm.

Po apvestu užrašu POLICE turėtų būti švytinti sidabrinė juostelė, einanti per visą liemenės nugaros dalį (5 cm pločio).

Liemenes turėtų būti galima abejuose šonuose užsisegti Velcro ar tinkamos rūšies segtukais.

Image

4 Priedėlis

Futbolo sirgalių kategorijos

| | | |
| --- | --- | --- |
| A kategorija | | Nekeliantys pavojaus |
| B kategorija | | Keliantys pavojų |
| C kategorija | |

A kategorija

Image

Nekeliantys pavojaus

B kategorija

Image

Keliantys pavojų

C kategorija

Image

„Pavojų keliančio“ sirgaliaus termino apibrėžtis

Žinomas arba nežinomas asmuo, kuris gali būti laikomas keliančiu galimą pavojų viešajai tvarkai arba pasižyminčiu suplanuotu ar spontanišku su futbolo rungtynėmis susijusiu ar jų metu demonstruojamu antivisuomeniniu elgesiu (žr. toliau pateiktą dinaminės rizikos vertinimą)

„Nekeliančio pavojaus“ sirgaliaus termino apibrėžtis

Žinomas ar nežinomas asmuo, kuris gali būti laikomas negalinčiu sukelti planuoto ar spontaniško su futbolo rungtynėmis susijusio ar rungtynių metu pasireiškiančio smurto ar neramumų ir prie jų neprisidedančiu

PAVOJŲ KELIANČIAM SIRGALIUI TAIKOMAS KONTROLINIS SĄRAŠAS

| Elementai | Papildomos pastabos |
| --- | --- |
| VIEŠOJI TVARKA

  Ankstesnė klubų konkurencija
  Tikėtinas smurtas
  Rasistinis elgesys
  Tikimybė, kad užsienio šalies sirgaliai pateks į vietos sirgalių sektorių
  Sirgalių įsiveržimas į aikštę
  Su alkoholio vartojimu susijusios problemos
  Ginklų naudojimas
  Policijos taktikos išmanymas
  Kita

  VISUOMENĖS SAUGA

  Terorizmo grėsmė
  Politinė įtampa / transparantų naudojimas
  Gali būti naudojamos signalinės raketos / fejerverkai
  Bilietų neturintys keliaujantys sirgaliai
  Juodojoje rinkoje įsigyti bilietai
  Kita

  NUSIKALSTAMA VEIKLA

  Padirbti bilietai
  Neteisėtų narkotikų pardavimas (vartojimas)
  Kita | |

Elementai

Papildomos pastabos

VIEŠOJI TVARKA

Ankstesnė klubų konkurencija

Tikėtinas smurtas

Rasistinis elgesys

Tikimybė, kad užsienio šalies sirgaliai pateks į vietos sirgalių sektorių

Sirgalių įsiveržimas į aikštę

Su alkoholio vartojimu susijusios problemos

Ginklų naudojimas

Policijos taktikos išmanymas

Kita

VISUOMENĖS SAUGA

Terorizmo grėsmė

Politinė įtampa / transparantų naudojimas

Gali būti naudojamos signalinės raketos / fejerverkai

Bilietų neturintys keliaujantys sirgaliai

Juodojoje rinkoje įsigyti bilietai

Kita

NUSIKALSTAMA VEIKLA

Padirbti bilietai

Neteisėtų narkotikų pardavimas (vartojimas)

Kita

---

III Parengiamieji aktai

VALSTYBIŲ NARIŲ INICIATYVOS

| 24.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 165/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 165/22

---

Belgijos Karalystės, Bulgarijos Respublikos, Estijos Respublikos, Ispanijos Karalystės, Austrijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Švedijos Karalystės iniciatyva siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą ... m. ... ... d. dėl Europos tyrimo orderio baudžiamosiose bylose

2010/C 165/02

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 82 straipsnio 1 dalies a punktą,

atsižvelgdami į Belgijos Karalystės, Bulgarijos Respublikos, Estijos Respublikos, Ispanijos Karalystės, Austrijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Švedijos Karalystės iniciatyvą,

perdavę įstatymo galią turinčio akto projektą nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | Europos Sąjunga užsibrėžė tikslą puoselėti ir plėtoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę. |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjunga užsibrėžė tikslą puoselėti ir plėtoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę.

| (2) | Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 82 straipsnio 1 dalį teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose Sąjungoje grindžiamas nuosprendžių ir teismo sprendimų tarpusavio pripažinimo principu, kuris nuo 1999 m. spalio 15 d.–16 d. Tamperėje įvykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo visuotinai laikomas Sąjungoje vykdomo teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose kertiniu akmeniu. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 82 straipsnio 1 dalį teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose Sąjungoje grindžiamas nuosprendžių ir teismo sprendimų tarpusavio pripažinimo principu, kuris nuo 1999 m. spalio 15 d.–16 d. Tamperėje įvykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo visuotinai laikomas Sąjungoje vykdomo teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose kertiniu akmeniu.

| (3) | 2003 m. liepos 22 d. Tarybos pamatiniame sprendime 2003/577/TVR dėl turto arba įrodymų arešto aktų vykdymo Europos Sąjungoje (1) atkreiptas dėmesys į kuo skubesnio orderių pripažinimo būtinybę, siekiant užkirsti kelią įrodymų sunaikinimui, pakeitimui, perkėlimui, perdavimui ar perleidimui. Tačiau, kadangi tas teisės aktas taikomas tik arešto etapui, turi būti pateikiamas ne tik arešto aktas, bet ir atskiras prašymas dėl įrodymų perdavimo išduodančiajai valstybei, laikantis savitarpio pagalbai baudžiamosiose bylose taikomų taisyklių. Dėl to taikoma dviejų etapų procedūra, kuri yra mažiau efektyvi. Be to, ši sistema egzistuoja kartu su tradicinėmis bendradarbiavimo priemonėmis, todėl kompetentingos institucijos praktikoje ja naudojasi retai. |
| --- | --- |

(3)

2003 m. liepos 22 d. Tarybos pamatiniame sprendime 2003/577/TVR dėl turto arba įrodymų arešto aktų vykdymo Europos Sąjungoje (1) atkreiptas dėmesys į kuo skubesnio orderių pripažinimo būtinybę, siekiant užkirsti kelią įrodymų sunaikinimui, pakeitimui, perkėlimui, perdavimui ar perleidimui. Tačiau, kadangi tas teisės aktas taikomas tik arešto etapui, turi būti pateikiamas ne tik arešto aktas, bet ir atskiras prašymas dėl įrodymų perdavimo išduodančiajai valstybei, laikantis savitarpio pagalbai baudžiamosiose bylose taikomų taisyklių. Dėl to taikoma dviejų etapų procedūra, kuri yra mažiau efektyvi. Be to, ši sistema egzistuoja kartu su tradicinėmis bendradarbiavimo priemonėmis, todėl kompetentingos institucijos praktikoje ja naudojasi retai.

| (4) | 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2008/978/TVR dėl Europos įrodymų orderio, skirto gauti daiktus, dokumentus ir duomenis, siekiant juos naudoti baudžiamuosiuose procesuose (2), priimtas, siekiant taikyti tarpusavio pripažinimo principą šioje srityje. Tačiau Europos įrodymų orderis taikomas tik jau egzistuojantiems įrodymams, todėl jo naudojimo sritis su įrodymais susijusiame teisminiame bendradarbiavime baudžiamosiose bylose yra ribota. Dėl ribotos orderio taikymo srities kompetentingos institucijos gali savo nuožiūra naudotis naująja sistema arba savitarpio teisinės pagalbos procedūromis, kurios bet kuriuo atveju toliau taikomos įrodymams, nepatenkantiems į Europos įrodymų orderio taikymo sritį. |
| --- | --- |

(4)

2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2008/978/TVR dėl Europos įrodymų orderio, skirto gauti daiktus, dokumentus ir duomenis, siekiant juos naudoti baudžiamuosiuose procesuose (2), priimtas, siekiant taikyti tarpusavio pripažinimo principą šioje srityje. Tačiau Europos įrodymų orderis taikomas tik jau egzistuojantiems įrodymams, todėl jo naudojimo sritis su įrodymais susijusiame teisminiame bendradarbiavime baudžiamosiose bylose yra ribota. Dėl ribotos orderio taikymo srities kompetentingos institucijos gali savo nuožiūra naudotis naująja sistema arba savitarpio teisinės pagalbos procedūromis, kurios bet kuriuo atveju toliau taikomos įrodymams, nepatenkantiems į Europos įrodymų orderio taikymo sritį.

| (5) | Nuo to laiko, kai buvo priimti pamatiniai sprendimai 2003/577/TVR ir 2008/978/TVR, tapo aišku, kad dabartinė įrodymų rinkimo sistema yra pernelyg suskaidyta ir sudėtinga. Todėl reikia naujo požiūrio. |
| --- | --- |

(5)

Nuo to laiko, kai buvo priimti pamatiniai sprendimai 2003/577/TVR ir 2008/978/TVR, tapo aišku, kad dabartinė įrodymų rinkimo sistema yra pernelyg suskaidyta ir sudėtinga. Todėl reikia naujo požiūrio.

| (6) | 2009 m. gruodžio 11 d. priimtoje Stokholmo programoje Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad reikėtų tęsti išsamios sistemos, skirtos įrodymų rinkimui tarpvalstybinio pobūdžio bylose, grindžiamos tarpusavio pripažinimo principu, kūrimą. Europos Vadovų Taryba nurodė, kad šioje srityje galiojantys teisės aktai sudaro nevientisą sistemą ir kad reikia naujo požiūrio, pagrįsto tarpusavio pripažinimo principu, nors taip pat būtina atsižvelgti į tradicinės savitarpio teisinės pagalbos sistemos lankstumą. Todėl Europos Vadovų Taryba paragino sukurti visaapimančią sistemą, kuri pakeistų visus šiuo metu šioje srityje galiojančius teisės aktus, įskaitant Pamatinį sprendimą dėl Europos įrodymų orderio, taikomą, kiek įmanoma, visų rūšių įrodymams, kurioje būtų nustatyti įvykdymo terminai ir, kiek įmanoma, nustatytas ribotas atsisakymo vykdyti orderį priežasčių sąrašas. |
| --- | --- |

(6)

2009 m. gruodžio 11 d. priimtoje Stokholmo programoje Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad reikėtų tęsti išsamios sistemos, skirtos įrodymų rinkimui tarpvalstybinio pobūdžio bylose, grindžiamos tarpusavio pripažinimo principu, kūrimą. Europos Vadovų Taryba nurodė, kad šioje srityje galiojantys teisės aktai sudaro nevientisą sistemą ir kad reikia naujo požiūrio, pagrįsto tarpusavio pripažinimo principu, nors taip pat būtina atsižvelgti į tradicinės savitarpio teisinės pagalbos sistemos lankstumą. Todėl Europos Vadovų Taryba paragino sukurti visaapimančią sistemą, kuri pakeistų visus šiuo metu šioje srityje galiojančius teisės aktus, įskaitant Pamatinį sprendimą dėl Europos įrodymų orderio, taikomą, kiek įmanoma, visų rūšių įrodymams, kurioje būtų nustatyti įvykdymo terminai ir, kiek įmanoma, nustatytas ribotas atsisakymo vykdyti orderį priežasčių sąrašas.

| (7) | Šis naujas požiūris grindžiamas viena priemone, kuri vadinama Europos tyrimo orderiu (ETO). ETO išduodamas, vienai ar kelioms tyrimo priemonės vykdyti vykdančiojoje valstybėje, siekiant surinkti įrodymus. Tai apima ir įrodymų, kuriuos vykdančioji institucija jau turi, gavimą. |
| --- | --- |

(7)

Šis naujas požiūris grindžiamas viena priemone, kuri vadinama Europos tyrimo orderiu (ETO). ETO išduodamas, vienai ar kelioms tyrimo priemonės vykdyti vykdančiojoje valstybėje, siekiant surinkti įrodymus. Tai apima ir įrodymų, kuriuos vykdančioji institucija jau turi, gavimą.

| (8) | ETO taikymo sritis horizontali, todėl jis taikomas beveik visoms tyrimo priemonėms. Tačiau kai kurioms priemonėms reikia specialių taisyklių, kurias geriau būtų nustatyti atskirai – tokios priemonės yra, pvz., jungtinės tyrimo grupės sudarymas ir įrodymų rinkimas tokioje grupėje, taip pat kai kurios specifinės telekomunikacijų tinklais perduodamos informacijos perėmimo formos, pavyzdžiui perėmimas nedelsiant perduodant ir palydovinio telekomunikacijų ryšio priemonėmis perduodamos informacijos perėmimas. Tokioms priemonėms įgyvendinti turėtų būti toliau taikomi galiojantys teisės aktai. |
| --- | --- |

(8)

ETO taikymo sritis horizontali, todėl jis taikomas beveik visoms tyrimo priemonėms. Tačiau kai kurioms priemonėms reikia specialių taisyklių, kurias geriau būtų nustatyti atskirai – tokios priemonės yra, pvz., jungtinės tyrimo grupės sudarymas ir įrodymų rinkimas tokioje grupėje, taip pat kai kurios specifinės telekomunikacijų tinklais perduodamos informacijos perėmimo formos, pavyzdžiui perėmimas nedelsiant perduodant ir palydovinio telekomunikacijų ryšio priemonėmis perduodamos informacijos perėmimas. Tokioms priemonėms įgyvendinti turėtų būti toliau taikomi galiojantys teisės aktai.

| (9) | Ši direktyva netaikoma tarpvalstybiniam sekimui, nurodytam 1990 m. birželio 19 d. Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo (3), 40 straipsnyje. |
| --- | --- |

(9)

Ši direktyva netaikoma tarpvalstybiniam sekimui, nurodytam 1990 m. birželio 19 d. Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo (3), 40 straipsnyje.

| (10) | Daugiausia dėmesio ETO turėtų būti skiriama vykdytinai tyrimo priemonei. Išduodančioji institucija, remdamasi išsamia informacija apie atitinkamą tyrimą, yra geriausioje padėtyje nuspręsti, kokią priemonę naudoti. Tačiau vykdančioji institucija turėtų turėti galimybę naudoti kitokią priemonę, jei prašoma priemonė neegzistuoja ar jos negalima naudoti pagal nacionalinę teisę arba jei kitokia priemone panaudojus mažesnę prievartą bus pasiektas toks pats rezultatas, kaip ir ETO nurodyta priemone. |
| --- | --- |

(10)

Daugiausia dėmesio ETO turėtų būti skiriama vykdytinai tyrimo priemonei. Išduodančioji institucija, remdamasi išsamia informacija apie atitinkamą tyrimą, yra geriausioje padėtyje nuspręsti, kokią priemonę naudoti. Tačiau vykdančioji institucija turėtų turėti galimybę naudoti kitokią priemonę, jei prašoma priemonė neegzistuoja ar jos negalima naudoti pagal nacionalinę teisę arba jei kitokia priemone panaudojus mažesnę prievartą bus pasiektas toks pats rezultatas, kaip ir ETO nurodyta priemone.

| (11) | ETO, kiek tai įmanoma ir nepažeidžiant vykdančiosios valstybės nacionalinės teisės pagrindinių principų, turėtų būti vykdomas laikantis išduodančiosios valstybės aiškiai nurodytų formalumų ir procedūrų. Išduodančioji institucija gali paprašyti, kad viena ar kelios išduodančiosios valstybės institucijos padėtų vykdančiosios valstybės kompetentingoms institucijoms vykdyti ETO. Ši galimybė nereiškia, kad išduodančiosios valstybės institucijos vykdančiosios valstybės teritorijoje įgytų teisėsaugos įgaliojimus. |
| --- | --- |

(11)

ETO, kiek tai įmanoma ir nepažeidžiant vykdančiosios valstybės nacionalinės teisės pagrindinių principų, turėtų būti vykdomas laikantis išduodančiosios valstybės aiškiai nurodytų formalumų ir procedūrų. Išduodančioji institucija gali paprašyti, kad viena ar kelios išduodančiosios valstybės institucijos padėtų vykdančiosios valstybės kompetentingoms institucijoms vykdyti ETO. Ši galimybė nereiškia, kad išduodančiosios valstybės institucijos vykdančiosios valstybės teritorijoje įgytų teisėsaugos įgaliojimus.

| (12) | Siekiant užtikrinti teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose efektyvumą turėtų būti ribojama galimybė atsisakyti pripažinti arba vykdyti ETO, taip pat ribojami jo vykdymo atidėjimo pagrindai. |
| --- | --- |

(12)

Siekiant užtikrinti teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose efektyvumą turėtų būti ribojama galimybė atsisakyti pripažinti arba vykdyti ETO, taip pat ribojami jo vykdymo atidėjimo pagrindai.

| (13) | Siekiant užtikrinti spartų, veiksmingą ir nuoseklų valstybių narių bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, turi būti nustatyti laiko apribojimai. Sprendimas dėl tyrimo priemonės pripažinimo ar vykdymo turėtų būti priimamas ir tyrimo priemonė turėtų būti vykdoma taip pat sparčiai ir teikiant tokį pat prioritetą, kaip ir panašioje nacionalinėje byloje. Turėtų būti nustatyti terminai, siekiant užtikrinti, kad sprendimas būtų priimtas ar priemonė įvykdyta per pagrįstą laiką arba kad būtų atsižvelgta į išduodančiosios valstybės procedūrinius apribojimus. |
| --- | --- |

(13)

Siekiant užtikrinti spartų, veiksmingą ir nuoseklų valstybių narių bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, turi būti nustatyti laiko apribojimai. Sprendimas dėl tyrimo priemonės pripažinimo ar vykdymo turėtų būti priimamas ir tyrimo priemonė turėtų būti vykdoma taip pat sparčiai ir teikiant tokį pat prioritetą, kaip ir panašioje nacionalinėje byloje. Turėtų būti nustatyti terminai, siekiant užtikrinti, kad sprendimas būtų priimtas ar priemonė įvykdyta per pagrįstą laiką arba kad būtų atsižvelgta į išduodančiosios valstybės procedūrinius apribojimus.

| (14) | Pagal ETO nustatoma viena įrodymų gavimo sistema. Tačiau kai kurių rūšių tyrimo priemonėms, kurios turėtų būti įtrauktos į ETO (pvz., laikinam kalinamų asmenų perdavimui, apklausai naudojant vaizdo ar telefonines konferencijas, su banko sąskaitomis, banko sandoriais ar kontroliuojamu nelegalių siuntų pristatymu susijusios informacijos gavimui), reikia papildomų taisyklių. Tyrimo priemonėms, pagal kurias įrodymai renkami realiuoju laiku, nuolat ir per tam tikrą laikotarpį, ETO taikomas, tačiau šių priemonių atveju vykdančiajai institucijai reikėtų suteikti lankstumo galimybę, atsižvelgiant į valstybių narių nacionalinių teisės aktų skirtumus. |
| --- | --- |

(14)

Pagal ETO nustatoma viena įrodymų gavimo sistema. Tačiau kai kurių rūšių tyrimo priemonėms, kurios turėtų būti įtrauktos į ETO (pvz., laikinam kalinamų asmenų perdavimui, apklausai naudojant vaizdo ar telefonines konferencijas, su banko sąskaitomis, banko sandoriais ar kontroliuojamu nelegalių siuntų pristatymu susijusios informacijos gavimui), reikia papildomų taisyklių. Tyrimo priemonėms, pagal kurias įrodymai renkami realiuoju laiku, nuolat ir per tam tikrą laikotarpį, ETO taikomas, tačiau šių priemonių atveju vykdančiajai institucijai reikėtų suteikti lankstumo galimybę, atsižvelgiant į valstybių narių nacionalinių teisės aktų skirtumus.

| (15) | Šia direktyva pakeičiami pamatiniai sprendimai 2003/577/TVR ir 2008/978/TVR, taip pat įvairūs teisės aktai dėl savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose, kiek jie susiję su baudžiamajam procesui skirtų įrodymų gavimu. |
| --- | --- |

(15)

Šia direktyva pakeičiami pamatiniai sprendimai 2003/577/TVR ir 2008/978/TVR, taip pat įvairūs teisės aktai dėl savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose, kiek jie susiję su baudžiamajam procesui skirtų įrodymų gavimu.

| (16) | Kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. priimtų sprendimų rinkti įrodymus tarpusavio pripažinimo, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl veiksmų masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, šia direktyva neviršijama to, kas būtina tam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(16)

Kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. priimtų sprendimų rinkti įrodymus tarpusavio pripažinimo, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl veiksmų masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, šia direktyva neviršijama to, kas būtina tam tikslui pasiekti.

| (17) | Šia direktyva gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažintų Europos Sąjungos sutarties 6 straipsniu ir atspindimų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač jos VI antraštinėje dalyje. Jokia šios direktyvos nuostata negali būti aiškinama kaip draudžianti atsisakyti vykdyti ETO, kai remiantis objektyviais kriterijais yra priežasčių manyti, kad ETO buvo išduotas siekiant patraukti asmenį baudžiamojon atsakomybėn ar jį bausti dėl jo lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos, seksualinės orientacijos, pilietybės, kalbos ar politinių įsitikinimų, arba kad dėl bet kurios iš šių priežasčių to asmens padėčiai gali būti daromas neigiamas poveikis. |
| --- | --- |

(17)

Šia direktyva gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažintų Europos Sąjungos sutarties 6 straipsniu ir atspindimų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač jos VI antraštinėje dalyje. Jokia šios direktyvos nuostata negali būti aiškinama kaip draudžianti atsisakyti vykdyti ETO, kai remiantis objektyviais kriterijais yra priežasčių manyti, kad ETO buvo išduotas siekiant patraukti asmenį baudžiamojon atsakomybėn ar jį bausti dėl jo lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos, seksualinės orientacijos, pilietybės, kalbos ar politinių įsitikinimų, arba kad dėl bet kurios iš šių priežasčių to asmens padėčiai gali būti daromas neigiamas poveikis.

| (18) | [Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį Jungtinė Karalystė ir Airija pranešė, kad pageidauja dalyvauti priimant šią direktyvą.] |
| --- | --- |

(18)

[Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį Jungtinė Karalystė ir Airija pranešė, kad pageidauja dalyvauti priimant šią direktyvą.]

| (19) | Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šią direktyvą ir ji jai nėra privaloma ar taikoma, |
| --- | --- |

(19)

Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šią direktyvą ir ji jai nėra privaloma ar taikoma,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

I   SKYRIUS

EUROPOS TYRIMO ORDERIS

1 straipsnis

Europos tyrimo orderio apibrėžtis ir prievolė jį vykdyti

1.   Europos tyrimo orderis (ETO) – valstybės narės (išduodančiosios valstybės) kompetentingos institucijos priimtas teisminis sprendimas, kad kitoje valstybėje narėje (vykdančiojoje valstybėje) būtų vykdoma viena ar kelios konkrečios tyrimo priemonės, siekiant surinkti įrodymų 4 straipsnyje nurodytam procesui.

2.   Valstybės narės vykdo ETO remdamosi tarpusavio pripažinimo principu ir vadovaudamosi šios direktyvos nuostatomis.

3.   Ši direktyva nekeičia pareigos gerbti pagrindines teises ir teisės principus, įtvirtintus Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje, ir neturi įtakos jokioms teisminių institucijų prievolėms šioje srityje. Šia direktyva taip pat nereikalaujama, kad valstybės narės imtųsi priemonių, prieštaraujančių jų konstitucinėms normoms, susijusioms su laisve jungtis į asociacijas, spaudos laisve ir saviraiškos kitose žiniasklaidos priemonėse laisve.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šioje direktyvoje:

| a) | „išduodančioji institucija“:






  i) | teisėjas, teismas, tiriantysis pareigūnas ar prokuroras, kompetentingas atitinkamoje byloje; arba |
| --- | --- | --- |

a)

„išduodančioji institucija“:

i)

teisėjas, teismas, tiriantysis pareigūnas ar prokuroras, kompetentingas atitinkamoje byloje; arba

| ii) | bet kuri kita teisminė institucija, kaip apibrėžta išduodančiosios valstybės, tam tikroje byloje veikianti kaip baudžiamajame procese tyrimą atliekanti institucija, pagal nacionalinę teisę kompetentinga išduoti orderį įrodymams rinkti; |
| --- | --- |

ii)

bet kuri kita teisminė institucija, kaip apibrėžta išduodančiosios valstybės, tam tikroje byloje veikianti kaip baudžiamajame procese tyrimą atliekanti institucija, pagal nacionalinę teisę kompetentinga išduoti orderį įrodymams rinkti;

| b) | „vykdančioji institucija“ – institucija, kompetentinga pagal šią direktyvą pripažinti ar vykdyti ETO. Vykdančioji institucija yra institucija, kompetentinga vykdyti ETO nurodytą tyrimo priemonę panašioje nacionalinėje byloje. |
| --- | --- |

b)

„vykdančioji institucija“ – institucija, kompetentinga pagal šią direktyvą pripažinti ar vykdyti ETO. Vykdančioji institucija yra institucija, kompetentinga vykdyti ETO nurodytą tyrimo priemonę panašioje nacionalinėje byloje.

3 straipsnis

ETO taikymo sritis

1.   ETO taikomas bet kokioms tyrimo priemonėms, išskyrus nurodytas 2 dalyje.

2.   ETO netaikomas šioms priemonėms:

| a) | jungtinės tyrimo grupės sudarymui ir įrodymų rinkimui tokioje grupėje, kaip numatyta Konvencijos dėl Europos Sąjungos valstybių narių savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose (4) (toliau – Konvencija), 13 straipsnyje ir 2002 m. birželio 13 d. Tarybos pamatiniame sprendime 2002/465/TVR dėl jungtinių tyrimo grupių (5); |
| --- | --- |

a)

jungtinės tyrimo grupės sudarymui ir įrodymų rinkimui tokioje grupėje, kaip numatyta Konvencijos dėl Europos Sąjungos valstybių narių savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose (4) (toliau – Konvencija), 13 straipsnyje ir 2002 m. birželio 13 d. Tarybos pamatiniame sprendime 2002/465/TVR dėl jungtinių tyrimo grupių (5);

| b) | Konvencijos 18 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytam telekomunikacijų tinklais perduodamos informacijos perėmimui nedelsiant perduodant; ir |
| --- | --- |

b)

Konvencijos 18 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytam telekomunikacijų tinklais perduodamos informacijos perėmimui nedelsiant perduodant; ir

| c) | Konvencijos 18 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytam telekomunikacijų tinklais perduodamos informacijos perėmimui, kai tai yra susiję su tos Konvencijos 18 straipsnio 2 dalies a ir c punktuose bei 20 straipsnyje nurodytais atvejais. |
| --- | --- |

c)

Konvencijos 18 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytam telekomunikacijų tinklais perduodamos informacijos perėmimui, kai tai yra susiję su tos Konvencijos 18 straipsnio 2 dalies a ir c punktuose bei 20 straipsnyje nurodytais atvejais.

4 straipsnis

Procesų, kuriuose gali būti išduotas ETO, rūšys

ETO gali būti išduotas:

| a) | baudžiamajame procese, kurį pradėjo teisminė institucija ar kuris gali būti pradėtas teisminėje institucijoje, dėl nusikaltimo pagal išduodančiosios valstybės nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

a)

baudžiamajame procese, kurį pradėjo teisminė institucija ar kuris gali būti pradėtas teisminėje institucijoje, dėl nusikaltimo pagal išduodančiosios valstybės nacionalinę teisę;

| b) | administracinių institucijų pradėtuose procesuose dėl veikų, už kurias pagal išduodančiosios valstybės nacionalinę teisę baudžiama kaip už teisės normų pažeidimus ir dėl kurių gali būti priimtas sprendimas pradėti procesą teisme, turinčiame jurisdikciją visų pirma baudžiamosiose bylose; |
| --- | --- |

b)

administracinių institucijų pradėtuose procesuose dėl veikų, už kurias pagal išduodančiosios valstybės nacionalinę teisę baudžiama kaip už teisės normų pažeidimus ir dėl kurių gali būti priimtas sprendimas pradėti procesą teisme, turinčiame jurisdikciją visų pirma baudžiamosiose bylose;

| c) | teisminių institucijų pradėtuose procesuose dėl veikų, už kurias pagal išduodančiosios valstybės nacionalinę teisę baudžiama kaip už teisės normų pažeidimus ir dėl kurių gali būti priimtas sprendimas pradėti procesą teisme, turinčiame jurisdikciją visų pirma baudžiamosiose bylose; ir |
| --- | --- |

c)

teisminių institucijų pradėtuose procesuose dėl veikų, už kurias pagal išduodančiosios valstybės nacionalinę teisę baudžiama kaip už teisės normų pažeidimus ir dėl kurių gali būti priimtas sprendimas pradėti procesą teisme, turinčiame jurisdikciją visų pirma baudžiamosiose bylose; ir

| d) | dėl a, b ir c punktuose nurodytų procesų, susijusių su nusikaltimais ar pažeidimais, už kuriuos išduodančiojoje valstybėje gali būti traukiamas atsakomybėn arba baudžiamas juridinis asmuo. |
| --- | --- |

d)

dėl a, b ir c punktuose nurodytų procesų, susijusių su nusikaltimais ar pažeidimais, už kuriuos išduodančiojoje valstybėje gali būti traukiamas atsakomybėn arba baudžiamas juridinis asmuo.

5 straipsnis

ETO turinys ir forma

1.   Išduodančioji institucija užpildo ir pasirašo A priede pateiktos formos ETO bei patvirtina jo turinio tikslumą.

2.   Kiekviena valstybė narė nurodo, kuria (-iomis) Sąjungos institucijų oficialia (-iomis) kalba (-omis), be atitinkamos valstybės narės valstybinės (-ių) kalbos (-ų), gali būti užpildomas arba į kurią (-as) gali būti verčiamas ETO, kai atitinkama valstybė narė yra vykdančioji valstybė.

II   SKYRIUS

PROCEDŪROS IR GARANTIJOS IŠDUODANČIAJAI VALSTYBEI

6 straipsnis

ETO perdavimas

1.   Išduodančioji institucija perduoda ETO vykdančiajai institucijai bet kuriuo būdu, leidžiančiu pateikti rašytinį dokumentą, tokiomis sąlygomis, kuriomis vykdančioji valstybė gali nustatyti autentiškumą. Visas tolesnis išduodančiosios ir vykdančiosios institucijų oficialus bendravimas vyksta tiesiogiai.

2.   Nepažeidžiant 2 straipsnio b punkto, kiekviena valstybė narė gali paskirti centrinę instituciją arba, jei taip numatyta jos teisės sistemoje, kelias centrines institucijas, kurios padėtų kompetentingoms teisminėms institucijoms. Valstybė narė, jei tai būtina dėl jos vidaus teisminės sistemos sąrangos, gali paskirti centrinę instituciją (-as), atsakingą (-as) už administracinį ETO perdavimą ir priėmimą bei už visą kitą su tuo susijusį oficialų susirašinėjimą.

3.   Jei išduodančioji institucija to pageidauja, perdavimas gali būti vykdomas naudojant saugią Europos teisminio tinklo telekomunikacijų sistemą.

4.   Jei vykdančioji institucija nežinoma, išduodančioji institucija pateikia visus reikiamus užklausimus, taip pat ir per Europos teisminio tinklo kontaktinius punktus, kad gautų šią informaciją iš vykdančiosios valstybės.

5.   Kai vykdančiosios valstybės institucija, kuri gauna ETO, neturi jurisdikcijos jį pripažinti ir imtis jam vykdyti būtinų priemonių, ji ex officio perduoda ETO vykdančiajai institucijai ir apie tai praneša išduodančiajai institucijai.

6.   Visus sunkumus, susijusius su bet kurių ETO vykdymui reikalingų dokumentų perdavimu ar autentiškumu, tiesiogiai sprendžia dalyvaujančios išduodančioji ir vykdančioji institucijos arba tam tikrais atvejais tai daroma dalyvaujant valstybių narių centrinėms institucijoms.

7 straipsnis

Su ankstesniu ETO susijęs ETO

1.   Jei išduodančioji institucija išduoda ETO, kuriuo papildomas ankstesnis ETO, ji tai nurodo išduotame ETO, laikydamasi A priede pateiktos formos.

2.   Kai pagal 8 straipsnio 3 dalį išduodančioji institucija padeda vykdant ETO vykdančiojoje valstybėje, ji, būdama toje valstybėje, nedarydama poveikio pagal 28 straipsnio 1 dalies c punktą pateiktiems pranešimams, gali kompetentingai vykdančiajai institucijai tiesiogiai pateikti ETO, kuriuo papildomas ankstesnis ETO.

III   SKYRIUS

PROCEDŪROS IR GARANTIJOS VYKDANČIAJAI VALSTYBEI

8 straipsnis

Pripažinimas ir vykdymas

1.   Vykdančioji institucija pripažįsta pagal 6 straipsnį perduotą ETO nereikalaudama jokių papildomų formalumų ir nedelsdama imasi jam vykdyti būtinų priemonių tokiu pačiu būdu ir ta pačia tvarka kaip ir tuo atveju, jei atitinkamą tyrimo priemonę būtų nurodžiusi vykdyti vykdančiosios valstybės institucija, išskyrus atvejus, kai ta institucija nusprendžia remtis vienu iš 10 straipsnyje numatytų nepripažinimo ar nevykdymo pagrindų arba vienu iš 14 straipsnyje nustatytų atidėjimo pagrindų.

2.   Vykdančioji institucija laikosi išduodančiosios institucijos aiškiai nurodytų formalumų ir procedūrų, išskyrus atvejus, kai šioje direktyvoje numatyta kitaip, ir jei tokie formalumai ir procedūros neprieštarauja vykdančiosios valstybės pagrindiniams teisės principams.

3.   Išduodančioji institucija gali paprašyti, kad viena ar kelios išduodančiosios valstybės institucijos padėtų vykdančiosios valstybės kompetentingoms institucijoms vykdyti ETO. Vykdančioji institucija patenkina šį prašymą, jei toks dalyvavimas neprieštarauja vykdančiosios valstybės pagrindiniams teisės principams.

4.   Siekdamos efektyviai taikyti šį straipsnį, išduodančioji ir vykdančioji institucijos gali tarpusavyje bet kuriuo tinkamu būdu konsultuotis.

9 straipsnis

Kitokios tyrimo priemonės panaudojimas

1.   Vykdančioji institucija gali nuspręsti panaudoti kitokią nei ETO nurodytą tyrimo priemonę, jei:

| a) | ETO nurodyta tyrimo priemonė nenumatyta vykdančiosios valstybės teisėje; |
| --- | --- |

a)

ETO nurodyta tyrimo priemonė nenumatyta vykdančiosios valstybės teisėje;

| b) | ETO nurodyta tyrimo priemonė numatyta vykdančiosios valstybės teisėje, tačiau ji taikoma tik nusikaltimų sąrašui ar kategorijai, į kurį (kurią) nepatenka ETO nurodytas pažeidimas; arba |
| --- | --- |

b)

ETO nurodyta tyrimo priemonė numatyta vykdančiosios valstybės teisėje, tačiau ji taikoma tik nusikaltimų sąrašui ar kategorijai, į kurį (kurią) nepatenka ETO nurodytas pažeidimas; arba

| c) | vykdančiosios institucijos pasirinkta tyrimo priemone panaudojus mažesnę prievartą bus pasiektas toks pats rezultatas, kaip ir ETO nurodyta priemone. |
| --- | --- |

c)

vykdančiosios institucijos pasirinkta tyrimo priemone panaudojus mažesnę prievartą bus pasiektas toks pats rezultatas, kaip ir ETO nurodyta priemone.

2.   Jei vykdančioji institucija nusprendžia pasinaudoti 1 dalyje nurodyta galimybe, ji visų pirma informuoja išduodančiąją instituciją, kuri gali nuspręsti atšaukti ETO.

10 straipsnis

Nepripažinimo ar nevykdymo pagrindai

1.   Vykdančioji valstybė gali atsisakyti pripažinti ar vykdyti ETO jei:

| a) | pagal vykdančiosios valstybės teisę esama imuniteto ar privilegijos, dėl kurių neįmanoma vykdyti ETO; |
| --- | --- |

a)

pagal vykdančiosios valstybės teisę esama imuniteto ar privilegijos, dėl kurių neįmanoma vykdyti ETO;

| b) | tam tikru atveju jo vykdymas pakenktų esminiams nacionalinio saugumo interesams, keltų pavojų informacijos šaltiniui ar jo vykdymui reikėtų naudoti įslaptintą informaciją, susijusią su tam tikra žvalgybos veikla; |
| --- | --- |

b)

tam tikru atveju jo vykdymas pakenktų esminiams nacionalinio saugumo interesams, keltų pavojų informacijos šaltiniui ar jo vykdymui reikėtų naudoti įslaptintą informaciją, susijusią su tam tikra žvalgybos veikla;

| c) | 9 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytais atvejais nėra kitokios tyrimo priemonės, kuria būtų galima pasiekti panašų rezultatą; arba |
| --- | --- |

c)

9 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytais atvejais nėra kitokios tyrimo priemonės, kuria būtų galima pasiekti panašų rezultatą; arba

| d) | ETO išduotas 4 straipsnio b ir c punktuose nurodytose bylose ir panašioje nacionalinėje byloje nebūtų leidžiama vykdyti atitinkamos priemonės. |
| --- | --- |

d)

ETO išduotas 4 straipsnio b ir c punktuose nurodytose bylose ir panašioje nacionalinėje byloje nebūtų leidžiama vykdyti atitinkamos priemonės.

2.   1 dalies b ir c punktuose nurodytais atvejais, prieš nuspręsdama visiškai ar iš dalies nepripažinti arba nevykdyti ETO, vykdančioji institucija bet kuriuo tinkamu būdu konsultuojasi su išduodančiąja institucija ir prireikus prašo jos nedelsiant pateikti visą būtiną informaciją.

11 straipsnis

Pripažinimo arba vykdymo terminai

1.   Sprendimas dėl tyrimo priemonės pripažinimo ar vykdymo priimamas ir tyrimo priemonė vykdoma taip pat sparčiai ir teikiant tokį pat prioritetą, kaip ir panašioje nacionalinėje byloje ir bet kuriuo atveju laikantis šiame straipsnyje numatytą terminų.

2.   Jei išduodančioji institucija ETO nurodė, kad dėl procedūros laiko terminų, nusikaltimo sunkumo arba kitų ypatingos skubos aplinkybių būtina taikyti trumpesnius terminus negu numatyti šiame straipsnyje, arba jeigu išduodančioji institucija ETO nurodė, kad tyrimo priemonė turi būti įgyvendinti konkrečią dieną, vykdančioji institucija turi kuo labiau atsižvelgti į šį reikalavimą.

3.   Sprendimas dėl pripažinimo ar vykdymo turi būti priimtas kuo greičiau ir, nepažeidžiant 5 dalies, ne vėliau kaip per 30 dienų po to, kai kompetentinga vykdančioji institucija gavo ETO.

4.   Išskyrus atvejus, kai yra 14 straipsnyje nurodytų atidėjimo pagrindų arba vykdančioji valstybė jau turi įrodymus, nurodytus tyrimo priemonėje, kuriai taikomas ETO, vykdančioji institucija tyrimo priemonę vykdo nedelsdama ir, nepažeidžiant 5 dalies, ne vėliau kaip per 90 dienų po 3 dalyje nurodyto sprendimo priėmimo.

5.   Kai konkrečiu atveju kompetentingai vykdančiajai institucija praktiškai negali laikytis 3 dalyje nurodyto termino, ji nedelsdama bet kuriuo būdu informuoja išduodančiosios valstybės kompetentingą instituciją, nurodydama tokio uždelsimo priežastis ir numatomą laiką, per kurį bus priimtas sprendimas. Tokiu atveju 3 dalyje nurodytas terminas gali būti pratęstas ne daugiau kaip 30 dienų.

6.   Kai konkrečiu atveju kompetentingai vykdančiajai institucija praktiškai negali laikytis 4 dalyje nurodyto termino, ji nedelsdama bet kokiu būdu informuoja išduodančiosios valstybės kompetentingą instituciją, nurodydama tokio uždelsimo priežastis, ir konsultuojasi su išduodančiąja institucija dėl tinkamo priemonės vykdymo laiko.

12 straipsnis

Įrodymų perdavimas

1.   Vykdančioji institucija be nederamo delsimo perduoda išduodančiajai valstybei įrodymus, gautus vykdant ETO. Jei to paprašyta ETO ir tai galima pagal vykdančiosios valstybės nacionalinę teisę, įrodymai nedelsiant perduodami išduodančiosios valstybės kompetentingoms institucijoms, pagal 8 straipsnio 3 dalį padedančioms vykdyti ETO.

2.   Perduodama gautus įrodymus vykdančioji institucija nurodo, ar ji reikalauja, kad jie būtų grąžinti vykdančiajai valstybei, kai tik jie taps nereikalingi išduodančiajai valstybei.

13 straipsnis

Teisių gynimo priemonės

Suinteresuotosios šalys turi galimybę pagal nacionalinę teisę naudotis teisių gynimo priemonėmis. Skundai dėl ETO išdavimo gali būti iš esmės nagrinėjami tik pateikus ieškinį išduodančiosios valstybės teismui.

14 straipsnis

Pripažinimo arba vykdymo atidėjimo pagrindai

1.   Vykdančioji valstybė gali atidėti ETO pripažinimą ar vykdymą, kai:

| a) | jį vykdant būtų pakenkta vykstančiam baudžiamajam tyrimui ar patraukimui baudžiamojon atsakomybėn – iki vykdančiosios valstybės nuomone pagrįsto termino pabaigos; arba |
| --- | --- |

a)

jį vykdant būtų pakenkta vykstančiam baudžiamajam tyrimui ar patraukimui baudžiamojon atsakomybėn – iki vykdančiosios valstybės nuomone pagrįsto termino pabaigos; arba

| b) | atitinkami daiktai, dokumentai ar duomenys jau naudojami kituose procesuose – iki jie nebebus reikalingi šiam tikslui. |
| --- | --- |

b)

atitinkami daiktai, dokumentai ar duomenys jau naudojami kituose procesuose – iki jie nebebus reikalingi šiam tikslui.

2.   Kai tik išnyksta atidėjimo pagrindas, vykdančioji institucija nedelsdama imasi būtinų priemonių ETO vykdyti ir apie tai praneša išduodančiajai institucijai bet kuriuo būdu, leidžiančiu pateikti rašytinį dokumentą.

15 straipsnis

Pareiga informuoti

1.   Vykdančiosios valstybės kompetentinga institucija, gavusi ETO, nedelsdama ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per savaitę po ETO gavimo patvirtina gavimą, užpildydama ir išsiųsdama B priede pateiktą formą. Jei pagal 6 straipsnio 2 dalį yra paskirta centrinė institucija, šią pareigą turi vykdyti tiek centrinė institucija, tiek vykdančioji institucija, gavusi ETO iš centrinės institucijos. 6 straipsnio 5 dalyje nurodytais atvejais šią pareigą turi vykdyti tiek kompetentinga institucija, pirmoji gavusi ETO, tiek vykdančioji institucija, kuriai ETO galiausiai perduodamas.

2.   Nepažeidžiant 9 straipsnio 2 dalies, vykdančioji institucija informuoja išduodančiąją instituciją:

| a) | nedelsdama bet kuriuo būdu jei:






  i) | vykdančioji institucija negali priimti sprendimo dėl pripažinimo ar vykdymo, nes priede pateikta forma nėra išsamiai užpildyta arba joje yra akivaizdžių klaidų; |
| --- | --- | --- |

a)

nedelsdama bet kuriuo būdu jei:

i)

vykdančioji institucija negali priimti sprendimo dėl pripažinimo ar vykdymo, nes priede pateikta forma nėra išsamiai užpildyta arba joje yra akivaizdžių klaidų;

| ii) | vykdančioji institucija ETO vykdymo metu nepateikdama papildomų užklausimų mano, kad būtų tikslinga imtis iš pradžių nenumatytų tyrimo priemonių arba tyrimo priemonių, kurių nebuvo galima nurodyti išduodant ETO, siekiant suteikti galimybę išduodančiajai institucijai imtis tolesnių veiksmų atitinkamoje byloje; |
| --- | --- |

ii)

vykdančioji institucija ETO vykdymo metu nepateikdama papildomų užklausimų mano, kad būtų tikslinga imtis iš pradžių nenumatytų tyrimo priemonių arba tyrimo priemonių, kurių nebuvo galima nurodyti išduodant ETO, siekiant suteikti galimybę išduodančiajai institucijai imtis tolesnių veiksmų atitinkamoje byloje;

| iii) | vykdančioji institucija nustato, kad ji konkrečiu atveju negali laikytis formalumų ir procedūrų, kurias pagal 8 straipsnį aiškiai nurodė išduodančioji institucija. |
| --- | --- |

iii)

vykdančioji institucija nustato, kad ji konkrečiu atveju negali laikytis formalumų ir procedūrų, kurias pagal 8 straipsnį aiškiai nurodė išduodančioji institucija.

Išduodančiosios institucijos prašymu nedelsiant bet kuriuo būdu, leidžiančiu pateikti rašytinį dokumentą, patvirtinama informacija:

| b) | nedelsiant bet kuriuo būdu, leidžiančiu pateikti rašytinį dokumentą:






  i) | apie sprendimą, priimtą pagal 10 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- | --- |

b)

nedelsiant bet kuriuo būdu, leidžiančiu pateikti rašytinį dokumentą:

i)

apie sprendimą, priimtą pagal 10 straipsnio 1 dalį;

| ii) | apie ETO vykdymo ar pripažinimo atidėjimą, to priežastis ir, jei įmanoma, numatomą atidėjimo trukmę. |
| --- | --- |

ii)

apie ETO vykdymo ar pripažinimo atidėjimą, to priežastis ir, jei įmanoma, numatomą atidėjimo trukmę.

16 straipsnis

Baudžiamoji atsakomybė, susijusi su pareigūnais

Išduodančiosios valstybės pareigūnai, šios direktyvos taikymo tikslais jiems būnant vykdančiosios valstybės teritorijoje, prieš juos arba jų įvykdytų nusikaltimų atveju laikomi vykdančiosios valstybės pareigūnais.

17 straipsnis

Civilinė atsakomybė, susijusi su pareigūnais

1.   Kai šios direktyvos taikymo tikslais išduodančiosios valstybės pareigūnai yra vykdančiosios valstybės teritorijoje, išduodančioji valstybė atsako už bet kokią šių pareigūnų jų veiklos metu padarytą žalą, laikantis vykdančiosios valstybės teisės aktų.

2.   Valstybė narė, kurios teritorijoje buvo padaryta 1 dalyje nurodyta žala, ją atlygina tokiomis pačiomis sąlygomis, kuriomis atlygintų savo pareigūnų padarytą žalą.

3.   Valstybė narė, kurios pareigūnai kitos valstybės narės teritorijoje padarė žalą bet kuriam asmeniui, grąžina pastarajai visas sumas, jos sumokėtas nukentėjusiems ar turintiems teisę jų vardu jas gauti asmenims.

4.   Nesuvaržydama naudojimosi savo teisėmis trečiųjų šalių atžvilgiu ir išskyrus 3 dalyje nurodytą atvejį, 1 dalyje numatytu atveju nė viena valstybė narė nereikalauja iš kitos valstybės narės atlyginti jos patirtą žalą.

18 straipsnis

Konfidencialumas

1.   Kiekviena valstybė narė imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad išduodančiosios ir vykdančiosios institucijos, vykdydamos ETO, deramai atsižvelgtų į tyrimo konfidencialumą.

2.   Vykdančioji institucija, laikydamasi savo nacionalinės teisės aktų, garantuoja ETO faktų ir turinio konfidencialumą, išskyrus tokiu mastu, kokiu tai būtina tyrimo priemonei įvykdyti. Jei vykdančioji institucija negali laikytis konfidencialumo reikalavimo, ji nedelsdama praneša apie tai išduodančiajai institucijai.

3.   Išduodančioji institucija, laikydamasi savo nacionalinės teisės aktų ir jeigu vykdančioji institucija nėra nurodžiusi kitaip, užtikrina vykdančiosios institucijos pateiktų įrodymų ir informacijos konfidencialumą, išskyrus tokiu mastu, kokiu juos būtina atskleisti vykdant ETO apibūdintą tyrimą ar procesinius veiksmus.

4.   Kiekviena valstybė narė imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad bankai neatskleistų atitinkamam banko klientui ar tretiesiems asmenimis, jog išduodančiajai valstybei pagal 23, 24 ir 25 straipsnius buvo perduota informacija arba vyksta tyrimas.

IV   SKYRIUS

KONKREČIOS NUOSTATOS, SUSIJUSIOS SU TAM TIKROMIS TYRIMO PRIEMONĖMIS

19 straipsnis

Laikinas kalinamų asmenų perdavimas išduodančiajai valstybei tyrimo tikslais

1.   ETO gali būti išduodamas dėl vykdančiojoje valstybėje kalinamo asmens laikino perdavimo siekiant įvykdyti tyrimo priemonę, kuriai būtinas jo buvimas išduodančiosios valstybės teritorijoje, jeigu jis bus nusiųstas atgal per vykdančiosios valstybės nurodytą terminą.

2.   ETO gali būti atsisakyta vykdyti ne tik dėl 10 straipsnio 1 dalyje nurodytų atsisakymo pagrindų, bet ir jeigu:

| a) | kalinamas asmuo nesutinka; arba |
| --- | --- |

a)

kalinamas asmuo nesutinka; arba

| b) | dėl perdavimo gali būti prailgintas jo kalinimo laikotarpis. |
| --- | --- |

b)

dėl perdavimo gali būti prailgintas jo kalinimo laikotarpis.

3.   1 dalyje nurodytu atveju kalinamą asmenį leidžiama tranzitu vežti per trečiosios valstybės narės teritoriją pateikus prašymą, prie kurio pridedami visi būtini dokumentai.

4.   Dėl praktinės laikino asmens perdavimo tvarkos ir datos, iki kurios jis turi būti grąžintas į vykdančiosios valstybės teritoriją, susitaria atitinkamos valstybės narės.

5.   Perduotas asmuo toliau kalinamas išduodančiosios valstybės teritorijoje ir, atitinkamais atvejais, valstybės narės, per kurią reikia vežti tranzitu, teritorijoje, išskyrus atvejus, kai vykdančioji valstybė pateikia prašymą jį paleisti.

6.   Kalinimo išduodančiosios valstybės teritorijoje laikotarpis išskaičiuojamas iš kalinimo laikotarpio, kurį atitinkamas asmuo yra arba turės būti kalinamas vykdančiosios valstybės teritorijoje.

7.   Perduotas asmuo netraukiamas atsakomybėn, neįkalinamas ar kitaip nesuvaržoma jo asmeninė laisvė dėl veiksmų ar apkaltinamųjų nuosprendžių, įvykdytų ar priimtų iki jo išvykimo iš vykdančiosios valstybės teritorijos ir nenurodytų ETO.

8.   7 dalyje numatytas imunitetas nebetaikomas, kai perduotas asmuo, per nepertraukiamą penkiolikos dienų laikotarpį nuo tada, kai jo buvimas teisminėms institucijoms nebebuvo reikalingas, turėjęs galimybę išvykti, nepaisant to, liko valstybės teritorijoje arba, jei buvo išvykęs, į ją sugrįžo.

9.   Su perdavimu susijusias išlaidas padengia išduodančioji valstybė.

20 straipsnis

Laikinas kalinamų asmenų perdavimas vykdančiajai valstybei tyrimo tikslais

1.   ETO gali būti išduodamas dėl išduodančiojoje valstybėje kalinamo asmens laikino perdavimo siekiant įvykdyti tyrimo priemonę, kuriai būtinas jo buvimas vykdančiosios valstybės teritorijoje.

2.   ETO gali būti atsisakyta vykdyti ne tik dėl 10 straipsnio 1 dalyje nurodytų atsisakymo pagrindų, bet ir jeigu:

| a) | privaloma gauti atitinkamo asmens sutikimą būti perduotam ir šis sutikimas nebuvo gautas; arba |
| --- | --- |

a)

privaloma gauti atitinkamo asmens sutikimą būti perduotam ir šis sutikimas nebuvo gautas; arba

| b) | išduodančioji ir vykdančioji institucijos negali susitarti dėl laikino perdavimo tvarkos. |
| --- | --- |

b)

išduodančioji ir vykdančioji institucijos negali susitarti dėl laikino perdavimo tvarkos.

3.   Jei privaloma gauti atitinkamo asmens sutikimą būti perduotam, vykdančiajai institucijai nedelsiant pateikiamas sutikimo pareiškimas arba jo kopija.

4.   Kiekviena valstybė narė gali nurodyti, kad prieš vykdant ETO yra privalomas 3 dalyje nurodytas sutikimas tam tikromis pranešime nurodytomis sąlygomis.

5.   Laikinam perdavimui pagal šį straipsnį mutatis mutandis taikomos 19 straipsnio 3–8 dalys.

6.   Su perdavimu susijusias išlaidas padengia išduodančioji valstybė. Tai neapima išlaidų, susijusių su asmens įkalinimu vykdančiojoje valstybėje.

21 straipsnis

Apklausa naudojant vaizdo konferenciją

1.   Jei asmuo yra vykdančiosios valstybės teritorijoje, o išduodančiosios valstybės teisminės institucijos turi jį apklausti kaip liudytoją arba ekspertą, tais atvejais, kai asmens, kuris turi būti apklaustas, asmeninis dalyvavimas apklausoje išduodančiosios valstybės teritorijoje yra nepageidautinas ar neįmanomas, išduodančioji institucija išduoda ETO, kad liudytojas arba ekspertas būtų apklaustas naudojant vaizdo konferenciją, kaip numatyta 2–9 dalyse.

2.   ETO gali būti atsisakyta vykdyti ne tik dėl 10 straipsnio 1 dalyje nurodytų atsisakymo pagrindų, bet ir jeigu:

| a) | vaizdo konferencijos naudojimas prieštarauja vykdančiosios valstybės pagrindiniams teisės principams; arba |
| --- | --- |

a)

vaizdo konferencijos naudojimas prieštarauja vykdančiosios valstybės pagrindiniams teisės principams; arba

| b) | vykdančioji valstybė neturi techninių priemonių vaizdo konferencijai surengti. |
| --- | --- |

b)

vykdančioji valstybė neturi techninių priemonių vaizdo konferencijai surengti.

3.   Jeigu vykdančioji valstybė neturi techninių priemonių vaizdo konferencijai surengti, tokias priemones tarpusavio susitarimu jai gali suteikti išduodančioji valstybė.

4.   2 dalies b punkte nurodytiems atvejams mutatis mutandis taikoma 10 straipsnio 2 dalis.

5.   Dėl apklausos naudojant vaizdo konferenciją išduotame ETO nurodoma priežastis, kodėl liudytojo ar eksperto asmeninis dalyvavimas yra nepageidautinas ar neįmanomas, teisminės institucijos pavadinimas bei asmenų, kurie vykdys apklausą, vardai ir pavardės.

6.   Vykdant apklausą naudojant vaizdo konferenciją taikomos šios taisyklės:

| a) | apklausoje dalyvauja vykdančiosios valstybės teisminės institucijos pareigūnas, kuriam prireikus talkina vertėjas žodžiu ir kuris taip pat užtikrina, kad būtų nustatyta apklausiamo asmens tapatybė ir kad būtų laikomasi vykdančiosios valstybės pagrindinių teisės principų. Jei vykdančiosios institucijos pareigūnas mano, kad per apklausą yra pažeidžiami vykdančiosios valstybės pagrindiniai teisės principai, jis nedelsdamas imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad toliau apklausa vyktų laikantis minėtų principų; |
| --- | --- |

a)

apklausoje dalyvauja vykdančiosios valstybės teisminės institucijos pareigūnas, kuriam prireikus talkina vertėjas žodžiu ir kuris taip pat užtikrina, kad būtų nustatyta apklausiamo asmens tapatybė ir kad būtų laikomasi vykdančiosios valstybės pagrindinių teisės principų. Jei vykdančiosios institucijos pareigūnas mano, kad per apklausą yra pažeidžiami vykdančiosios valstybės pagrindiniai teisės principai, jis nedelsdamas imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad toliau apklausa vyktų laikantis minėtų principų;

| b) | prireikus išduodančiosios ir vykdančiosios valstybių kompetentingos institucijos tarpusavyje suderina apklausiamo asmens apsaugos priemones; |
| --- | --- |

b)

prireikus išduodančiosios ir vykdančiosios valstybių kompetentingos institucijos tarpusavyje suderina apklausiamo asmens apsaugos priemones;

| c) | išduodančioji institucija apklausia tiesiogiai pati arba jai vadovaujant apklausiama pagal jos įstatymus; |
| --- | --- |

c)

išduodančioji institucija apklausia tiesiogiai pati arba jai vadovaujant apklausiama pagal jos įstatymus;

| d) | išduodančiosios valstybės ar apklausiamo asmens prašymu vykdančioji valstybė užtikrina, kad prireikus apklausiamam asmeniui talkintų vertėjas žodžiu; |
| --- | --- |

d)

išduodančiosios valstybės ar apklausiamo asmens prašymu vykdančioji valstybė užtikrina, kad prireikus apklausiamam asmeniui talkintų vertėjas žodžiu;

| e) | apklausiamas asmuo gali pasinaudoti vykdančiosios ar išduodančiosios valstybės įstatymų jam suteikiama teise atsisakyti duoti parodymus. |
| --- | --- |

e)

apklausiamas asmuo gali pasinaudoti vykdančiosios ar išduodančiosios valstybės įstatymų jam suteikiama teise atsisakyti duoti parodymus.

7.   Nedarant poveikio sutartoms asmenų apsaugos priemonėms po apklausos vykdančioji institucija parengia protokolą, kuriame nurodoma apklausos data ir vieta, apklausto asmens tapatybė, visų kitų vykdančiojoje valstybėje apklausoje dalyvavusių asmenų tapatybė ir pareigos, duotos priesaikos ir techninės sąlygos, kuriomis vyko apklausa. Šį dokumentą vykdančioji institucija perduoda išduodančiajai institucijai.

8.   Išduodančioji valstybė atlygina vykdančiajai valstybei narei vaizdo ryšio užmezgimo išlaidas, su vaizdo ryšio teikimu vykdančiojoje valstybėje susijusias išlaidas, atlyginimo jos suteiktiems vertėjams žodžiu išlaidas ir išmokas liudytojams bei ekspertams ir jų kelionės išlaidas vykdančiojoje šalyje, išskyrus atvejus, kai vykdančioji valstybė atsisako visų ar dalies šių išlaidų atlyginimo.

9.   Kiekviena valstybė narė imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad tuo atveju, kai pagal šį straipsnį jos teritorijoje apklausiami liudytojai ar ekspertai, kurie atsisako duoti parodymus, kuriuos jie privalo duoti, arba duoda melagingus parodymus, jos nacionalinės teisės aktai būtų taikomi taip pat, kaip vykdant apklausą pagal nacionalinį procesą.

10.   ETO taip pat gali būti išduotas kaltinamojo apklausos naudojant vaizdo konferenciją tikslais. 1–9 dalys taikomos mutatis mutandis. ETO gali būti atsisakyta vykdyti ne tik dėl 10 straipsnio 1 dalyje nurodytų atsisakymo pagrindų, bet ir jeigu:

| a) | kaltinamasis nesutinka; arba |
| --- | --- |

a)

kaltinamasis nesutinka; arba

| b) | tokios priemonės vykdymas prieštarautų vykdančiosios valstybės teisei. |
| --- | --- |

b)

tokios priemonės vykdymas prieštarautų vykdančiosios valstybės teisei.

22 straipsnis

Apklausa naudojant telefoninę konferenciją

1.   Jei asmuo yra vienos valstybės narės teritorijoje, o kitos valstybės narės teisminės institucijos turi jį apklausti kaip liudytoją arba ekspertą, pastarosios valstybės narės išduodančioji institucija gali išduoti ETO, kad liudytojas arba ekspertas būtų apklaustas naudojant telefoninę konferenciją, kaip numatyta 2–4 dalyse.

2.   ETO gali būti atsisakyta vykdyti ne tik dėl 10 straipsnio 1 dalyje nurodytų atsisakymo pagrindų, bet ir jeigu:

| a) | telefoninės konferencijos naudojimas prieštarauja vykdančiosios valstybės pagrindiniams teisės principams; arba |
| --- | --- |

a)

telefoninės konferencijos naudojimas prieštarauja vykdančiosios valstybės pagrindiniams teisės principams; arba

| b) | liudytojas ar ekspertas nesutinka, kad apklausa vyktų tokiu būdu. |
| --- | --- |

b)

liudytojas ar ekspertas nesutinka, kad apklausa vyktų tokiu būdu.

3.   Dėl apklausos naudojant telefoninę konferenciją išduotame ETO nurodomas teisminės institucijos pavadinimas ir asmenų, kurie vykdys apklausą, vardai ir pavardės, taip pat nurodoma, kad liudytojas ar ekspertas sutinka dalyvauti apklausoje naudojant telefoninę konferenciją.

4.   Praktines su apklausa susijusias priemones suderina išduodančioji ir vykdančioji institucija. Derindama tokias priemones, vykdančioji institucija įsipareigoja:

| a) | pranešti atitinkamam liudytojui ar ekspertui apklausos laiką ir vietą; |
| --- | --- |

a)

pranešti atitinkamam liudytojui ar ekspertui apklausos laiką ir vietą;

| b) | užtikrinti liudytojo ar eksperto tapatybės patvirtinimą; ir |
| --- | --- |

b)

užtikrinti liudytojo ar eksperto tapatybės patvirtinimą; ir

| c) | įsitikinti, kad liudytojas ar ekspertas sutinka būti apklaustas naudojant telefoninę konferenciją. |
| --- | --- |

c)

įsitikinti, kad liudytojas ar ekspertas sutinka būti apklaustas naudojant telefoninę konferenciją.

Vykdančioji valstybė gali nustatyti, kad jos sutikimui taikomos visos atitinkamos 21 straipsnio 6 ir 9 dalių nuostatos ar dalis šių nuostatų. Išskyrus atvejus, kai susitariama kitaip, mutatis mutandis taikomos 21 straipsnio 8 dalies nuostatos.

23 straipsnis

Informacija apie banko sąskaitas

1.   ETO gali būti išduodamas norint nustatyti, ar fizinis arba juridinis asmuo, kurio atžvilgiu atliekamas baudžiamasis tyrimas, turi ar kontroliuoja vieną ar daugiau bet kokio pobūdžio sąskaitų bet kuriame vykdančiosios valstybės teritorijoje esančiame banke.

2.   Kiekviena valstybė narė šiame straipsnyje išdėstytomis sąlygomis imasi būtinų priemonių, kad galėtų pateikti 1 dalyje nurodytą informaciją.

3.   Į 1 dalyje nurodytą informaciją, jei to prašoma ETO ir tokiu mastu, kokiu ji gali būti pateikta per pagrįstą laiką, taip pat įtraukiama informacija apie sąskaitas, dėl kurių asmuo, kurio atžvilgiu vykdomi procesiniai veiksmai, turi įgaliojimą.

4.   Šiame straipsnyje išdėstyta pareiga taikoma tik tokiu mastu, kokiu sąskaitą tvarkantis bankas turi informaciją.

5.   1 dalyje nurodytą ETO gali būti atsisakyta vykdyti ne tik dėl 10 straipsnio 1 dalyje nurodytų atsisakymo pagrindų, bet ir jeigu atitinkamas nusikaltimas nėra:

| a) | nusikaltimas, už kurį baudžiama bausme, apimančia laisvės atėmimą arba įkalinimą ilgiausiam bent ketverių metų laikotarpiui išduodančiojoje valstybėje ir bent dvejų metų laikotarpiui vykdančiojoje valstybėje; |
| --- | --- |

a)

nusikaltimas, už kurį baudžiama bausme, apimančia laisvės atėmimą arba įkalinimą ilgiausiam bent ketverių metų laikotarpiui išduodančiojoje valstybėje ir bent dvejų metų laikotarpiui vykdančiojoje valstybėje;

| b) | 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos sprendimo dėl Europos policijos biuro (Europolo) įsteigimo (6) (toliau – Europolo sprendimas) 4 straipsnyje nurodytas nusikaltimas; arba |
| --- | --- |

b)

2009 m. balandžio 6 d. Tarybos sprendimo dėl Europos policijos biuro (Europolo) įsteigimo (6) (toliau – Europolo sprendimas) 4 straipsnyje nurodytas nusikaltimas; arba

| c) | tokiu mastu, kokiu jam gali būti netaikomas Europolo sprendimas, nusikaltimas, nurodytas 1995 m. Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (7), jos 1996 m. Protokole (8) arba jos 1997 m. Antrajame protokole (9). |
| --- | --- |

c)

tokiu mastu, kokiu jam gali būti netaikomas Europolo sprendimas, nusikaltimas, nurodytas 1995 m. Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (7), jos 1996 m. Protokole (8) arba jos 1997 m. Antrajame protokole (9).

6.   Išduodančioji institucija ETO nurodo, kodėl ji mano, kad prašoma informacija gali būti itin vertinga tiriant nusikaltimą ir kokiu pagrindu ji daro prielaidą, kad sąskaita yra vykdančiosios valstybės bankuose ir, jei gali, nurodo tokius bankus. Ji taip pat ETO pateikia visą turimą informaciją, galinčią padėti jį vykdyti.

24 straipsnis

Informacija apie banko sandorius

1.   ETO gali būti išduodamas siekiant gauti nurodytų banko sąskaitų ir banko operacijų, kurios buvo atliktos per nurodytą laikotarpį per vieną ar daugiau ETO nurodytų sąskaitų, duomenis, įskaitant sąskaitos, iš kurios ar į kurią siunčiama, duomenis.

2.   Kiekviena valstybė narė šiame straipsnyje išdėstytomis sąlygomis imasi būtinų priemonių, kad galėtų pateikti 1 dalyje nurodytą informaciją.

3.   Šiame straipsnyje išdėstyta pareiga taikoma tik tokiu mastu, kokiu sąskaitą tvarkantis bankas turi informaciją.

4.   Išduodančioji valstybė ETO nurodo, kodėl ji mano, kad prašoma informacija yra svarbi nusikaltimo tyrimo tikslui.

25 straipsnis

Banko sandorių stebėsena

1.   ETO gali būti išduodamas siekiant nurodytą laikotarpį stebėti per vieną ar daugiau ETO nurodytų sąskaitų atliekamas banko operacijas.

2.   Kiekviena valstybė narė šiame straipsnyje išdėstytomis sąlygomis imasi būtinų priemonių, kad galėtų pateikti 1 dalyje nurodytą informaciją.

3.   Išduodančioji valstybė ETO nurodo, kodėl ji mano, kad prašoma informacija yra svarbi nusikaltimo tyrimo tikslui.

4.   Dėl praktinės stebėsenos tvarkos susitaria išduodančiosios ir vykdančiosios valstybių kompetentingos institucijos.

26 straipsnis

Kontroliuojamas nelegalių siuntų pristatymas

1.   ETO gali būti išduodamas siekiant įvykdyti kontroliuojamą nelegalių siuntų pristatymą vykdančiosios valstybės teritorijoje.

2.   Teisę veikti ir vadovauti su 1 dalyje nurodyto ETO vykdymu susijusioms operacijoms bei jas kontroliuoti turi vykdančiosios valstybė kompetentingos institucijos.

27 straipsnis

Tyrimo priemonės, kurioms reikia rinkti įrodymus realiuoju laiku, nuolat ir tam tikrą laikotarpį

1.   Kai ETO išduodamas siekiant vykdyti priemonę, įskaitant priemones, nurodytas 25 ir 26 straipsniuose, kuriai reikia rinkti įrodymus realiuoju laiku, nuolat ir tam tikrą laikotarpį, ją gali būti atsisakyta vykdyti ne tik dėl 10 straipsnio 1 dalyje nurodytų priežasčių, bet ir tuo atveju, jei panašioje nacionalinėje byloje nebūtų leidžiama vykdyti atitinkamos priemonės.

2.   1 dalyje nurodytiems atvejams mutatis mutandis taikoma 10 straipsnio 2 dalis.

3.   Vykdančioji institucija gali nustatyti sąlygą, kad 1 dalyje nurodytas ETO vykdomas tik jei susitariama dėl išlaidų paskirstymo.

V   SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

28 straipsnis

Pranešimai

1.   Iki ... (10) kiekviena valstybė narė praneša Komisijai:

| a) | kuri institucija ar institucijos pagal jos vidaus teisinę tvarką yra kompetentinga (-os) pagal 2 straipsnio a ir b punktus, kai ši valstybė narė yra išduodančioji valstybė arba vykdančioji valstybė; |
| --- | --- |

a)

kuri institucija ar institucijos pagal jos vidaus teisinę tvarką yra kompetentinga (-os) pagal 2 straipsnio a ir b punktus, kai ši valstybė narė yra išduodančioji valstybė arba vykdančioji valstybė;

| b) | kuriomis kalbomis ETO yra priimtinas, kaip nurodyta 5 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

b)

kuriomis kalbomis ETO yra priimtinas, kaip nurodyta 5 straipsnio 2 dalyje;

| c) | informaciją apie paskirtą centrinę instituciją ar institucijas, jei valstybė narė nori pasinaudoti 6 straipsnio 2 dalyje numatyta galimybe. Ši informacija yra privaloma išduodančiosios valstybės institucijoms; |
| --- | --- |

c)

informaciją apie paskirtą centrinę instituciją ar institucijas, jei valstybė narė nori pasinaudoti 6 straipsnio 2 dalyje numatyta galimybe. Ši informacija yra privaloma išduodančiosios valstybės institucijoms;

| d) | ar reikalaujama, kad atitinkamas asmuo sutiktų būti perduotas tuo atveju, jei valstybė narė nori pasinaudoti 20 straipsnio 4 dalyje numatyta galimybe. |
| --- | --- |

d)

ar reikalaujama, kad atitinkamas asmuo sutiktų būti perduotas tuo atveju, jei valstybė narė nori pasinaudoti 20 straipsnio 4 dalyje numatyta galimybe.

2.   Valstybės narės praneša Komisijai apie visus vėlesnius 1 dalyje nurodytos informacijos pasikeitimus.

3.   Komisija visoms valstybėms narėms ir Europos teisminiam tinklui (ETT) pateikia visą taikant šį straipsnį gautą informaciją. ETT pateikia šią informaciją 2008 m. gruodžio 16 d. Tarybos sprendimo 2008/976/TVR dėl Europos teisminio tinklo (11) 9 straipsnyje nurodytoje tinklavietėje.

29 straipsnis

Ryšys su kitomis sutartimis ir susitarimais

1.   Šia direktyva nuo ... (10) pakeičiamos atitinkamos nuostatos, išdėstytos toliau nurodytose konvencijose, kurios taikomos valstybių narių, kurioms privaloma ši direktyva, tarpusavio santykiuose, tačiau nedarant poveikio jų taikymui tarp valstybių narių ir trečiųjų šalių bei taikymo pereinamuoju laikotarpiu pagal 30 straipsnį:

| — | 1959 m. balandžio 20 d. Europos Konvencija dėl savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose, jos du 1978 m. kovo 17 d. bei 2001 m. lapkričio 8 d. papildomi protokolai ir pagal tos konvencijos 26 straipsnį sudaryti dvišaliai susitarimai, |
| --- | --- |

—

1959 m. balandžio 20 d. Europos Konvencija dėl savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose, jos du 1978 m. kovo 17 d. bei 2001 m. lapkričio 8 d. papildomi protokolai ir pagal tos konvencijos 26 straipsnį sudaryti dvišaliai susitarimai,

| — | 1990 m. birželio 19 d. Konvencija dėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

1990 m. birželio 19 d. Konvencija dėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo įgyvendinimo,

| — | 2000 m. gegužės 29 d. Konvencija dėl ES valstybių narių savitarpio teisinės pagalbos baudžiamosiose bylose ir jos 2001 m. spalio 16 d. protokolas. |
| --- | --- |

—

2000 m. gegužės 29 d. Konvencija dėl ES valstybių narių savitarpio teisinės pagalbos baudžiamosiose bylose ir jos 2001 m. spalio 16 d. protokolas.

2.   Pamatinis sprendimas 2008/978/TVR panaikinamas. Ši direktyva valstybių narių tarpusavio santykiuose taikoma įrodymų areštui pakeičiant atitinkamas Pamatinio sprendimo 2003/577/TVR nuostatas.

3.   Valstybės narės gali po ... (10) toliau taikyti galiojančius dvišalius ar daugiašalius susitarimus, jei jais sudaromos galimybės siekti daugiau, nei numatyta šioje direktyvoje, ir padėti supaprastinti ar toliau palengvinti įrodymų rinkimo procedūras.

4.   Valstybės narės gali po ... (12) sudaryti dvišalius ar daugiašalius susitarimus, jei jais sudaromos galimybės gilinti ar plėsti šios direktyvos nuostatas ir padėti supaprastinti ar toliau palengvinti įrodymų rinkimo procedūras.

5.   Valstybės narės iki ... (13) praneša Komisijai apie 3 dalyje nurodytus galiojančius susitarimus, kuriuos jos pageidauja toliau taikyti. Valstybės narės taip pat per tris mėnesius po 4 dalyje nurodyto naujo susitarimo pasirašymo praneša apie jį Komisijai.

6.   Jei Komisija laikosi nuomonės, kad dvišalis ar daugiašalis susitarimas, apie kurį jai pranešta, neatitinka 3 ir 4 dalyse išdėstytų sąlygų, ji paprašo atitinkamos valstybės narės nutraukti atitinkamą susitarimą, jį iš dalies pakeisti arba susilaikyti nuo jo sudarymo.

30 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

1.   Iki ... (14) gautiems savitarpio pagalbos prašymams toliau taikomi galiojantys teisės aktai dėl savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose. Sprendimams areštuoti įrodymus pagal Pamatinį sprendimą 2003/577/TVR, gautiems iki ... (14), taip pat taikomas pastarasis teisės aktas.

2.   Jei yra priimtas sprendimas dėl arešto pagal Pamatinį sprendimą 2003/577/TVR, ETO mutatis mutandis taikoma 7 straipsnio 1 dalis.

31 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės iki ... (14) imasi priemonių, būtinų, kad būtų laikomasi šios direktyvos.

2.   Priimdamos šias priemones, valstybės narės daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

3.   Iki ... (14) valstybės narės perduoda Tarybos generaliniam sekretoriatui ir Komisijai nuostatų, kuriomis į jų nacionalinę teisę perkeliami joms pagal šią direktyvą nustatyti įpareigojimai, tekstą.

4.   Komisija iki ... (15) pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje įvertinama, kokiu mastu valstybės narės ėmėsi priemonių, būtinų, kad būtų laikomasi šios direktyvos, prireikus kartu pateikdama pasiūlymus dėl teisės aktų.

32 straipsnis

Taikymo ataskaita

Ne vėliau kaip po penkerių metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos Komisija, remdamasi kiekybine ir kokybine informacija, pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šios direktyvos taikymo ataskaitą. Prireikus kartu su ataskaita pateikiami pasiūlymai dėl šios direktyvos pakeitimų.

33 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

34 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva pagal Sutartis skirta valstybėms narėms.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

---

(1)  OL L 196, 2003 8 2, p. 45.

1

(2)  OL L 350, 2008 12 30, p. 72.

2

(3)  OL L 239, 2000 9 22, p. 19.

3

(4)  OL C 197, 2000 7 12, p. 3.

4

(5)  OL L 162, 2002 6 20, p. 1.

5

(6)  OL L 121, 2009 5 15, p. 37.

6

(7)  OL C 316, 1995 11 27, p. 49.

7

(8)  OL C 313, 1996 10 23, p. 2.

8

(9)  OL C 221, 1997 7 19, p. 12.

9

(10)  Dveji metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo.

10

(11)  OL L 348, 2008 12 24, p. 130.

11

(12)  Šios direktyvos įsigaliojimo data.

12

(13)  Trys mėnesiai nuo šios direktyvos įsigaliojimo.

13

(14)  Dveji metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo.

14

(15)  Dveji metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo

15

---

A PRIEDAS

EUROPOS TYRIMO ORDERIS (ETO)

Šį ETO išdavė kompetentinga teisminė institucija. Prašau įvykdyti toliau nurodytą tyrimo priemonę ar priemones ir perduoti įrodymus, gautus vykdant ETO.

Image

Image

Image

Image

---

B PRIEDAS

ETO GAVIMO PATVIRTINIMAS

Šią formą turi užpildyti vykdančiosios valstybės institucija, gavusi toliau nurodytą ETO.

Image

Image

---