# Euroopa Liidu C 165/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.165.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 165 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide24. juuni 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.165.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 165

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide24. juuni 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Nõukogu |
| 2010/C 165/01 | Nõukogu resolutsioon, 3. juuni 2010, ajakohastatud käsiraamatu kohta, mis sisaldab soovitusi rahvusvaheliseks politseikoostööks ning vägivalla ja korrarikkumiste ärahoidmise ja ohjeldamise meetmeteks seoses rahvusvahelise ulatusega jalgpallivõistlustega, millega on seotud vähemalt üks liikmesriik | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

2010/C 165/01

Nõukogu resolutsioon, 3. juuni 2010, ajakohastatud käsiraamatu kohta, mis sisaldab soovitusi rahvusvaheliseks politseikoostööks ning vägivalla ja korrarikkumiste ärahoidmise ja ohjeldamise meetmeteks seoses rahvusvahelise ulatusega jalgpallivõistlustega, millega on seotud vähemalt üks liikmesriik

1

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | LIIKMESRIIKIDE ALGATUSED |
| 2010/C 165/02 | Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Austria Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi, ..., mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades, kohta | 22 |

III   Ettevalmistavad aktid

LIIKMESRIIKIDE ALGATUSED

2010/C 165/02

Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Austria Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi, ..., mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades, kohta

22

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

| 24.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 165/1

---

NÕUKOGU RESOLUTSIOON,

3. juuni 2010,

ajakohastatud käsiraamatu kohta, mis sisaldab soovitusi rahvusvaheliseks politseikoostööks ning vägivalla ja korrarikkumiste ärahoidmise ja ohjeldamise meetmeteks seoses rahvusvahelise ulatusega jalgpallivõistlustega, millega on seotud vähemalt üks liikmesriik

2010/C 165/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu eesmärk on muu hulgas tagada oma kodanikele kõrgetasemeline turvalisus vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, arendades liikmesriikide ühismeetmeid politseikoostöö valdkonnas mutatis mutandis seoses teiste rahvusvaheliste koostöövormidega, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu V jaotises. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu eesmärk on muu hulgas tagada oma kodanikele kõrgetasemeline turvalisus vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, arendades liikmesriikide ühismeetmeid politseikoostöö valdkonnas mutatis mutandis seoses teiste rahvusvaheliste koostöövormidega, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu V jaotises.

| (2) | 21. juunil 1999 võttis nõukogu vastu resolutsiooni, mis käsitleb rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel vägivalla ja korrarikkumiste ärahoidmise ja ohjeldamise meetmete ning sellega seotud rahvusvahelise politseikoostöö käsiraamatut (1). |
| --- | --- |

(2)

21. juunil 1999 võttis nõukogu vastu resolutsiooni, mis käsitleb rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel vägivalla ja korrarikkumiste ärahoidmise ja ohjeldamise meetmete ning sellega seotud rahvusvahelise politseikoostöö käsiraamatut (1).

| (3) | Nimetatud resolutsioon asendati kõigepealt nõukogu 6. detsembri 2001. aasta resolutsiooniga ja seejärel nõukogu 4. detsembri 2006. aasta resolutsiooniga käsiraamatu kohta, mis sisaldab soovitusi rahvusvaheliseks politseikoostööks ning vägivalla ja korrarikkumiste ärahoidmise ja ohjeldamise meetmeteks seoses rahvusvahelise ulatusega jalgpallivõistlustega, millega on seotud vähemalt üks liikmesriik (2). |
| --- | --- |

(3)

Nimetatud resolutsioon asendati kõigepealt nõukogu 6. detsembri 2001. aasta resolutsiooniga ja seejärel nõukogu 4. detsembri 2006. aasta resolutsiooniga käsiraamatu kohta, mis sisaldab soovitusi rahvusvaheliseks politseikoostööks ning vägivalla ja korrarikkumiste ärahoidmise ja ohjeldamise meetmeteks seoses rahvusvahelise ulatusega jalgpallivõistlustega, millega on seotud vähemalt üks liikmesriik (2).

| (4) | Käesolevas resolutsioonis soovitatakse hiljutiste kogemuste põhjal teha nimetatud käsiraamatusse muudatusi. |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas resolutsioonis soovitatakse hiljutiste kogemuste põhjal teha nimetatud käsiraamatusse muudatusi.

| (5) | Eespool nimetatud 4. detsembri 2006. aasta resolutsioonile lisatud käsiraamat on läbi vaadatud ja ajakohastatud, võttes arvesse viimaste aastate kogemusi, näiteks 2006. aasta maailmameistrivõistlusi, 2008. aasta Euroopa meistrivõistlusi ja ekspertide antud hinnangut rahvusvahelise politseikoostöö kohta nimetatud turniiridel ning samuti Euroopas rahvusvaheliste ja klubitasandi kohtumiste ajal asetleidvat laiaulatuslikku politseikoostööd üldiselt ning muude rahvusvaheliste ulatusega spordiürituste osas toimunud võrreldavaid arenguid ja nende käigus saadud kogemusi. |
| --- | --- |

(5)

Eespool nimetatud 4. detsembri 2006. aasta resolutsioonile lisatud käsiraamat on läbi vaadatud ja ajakohastatud, võttes arvesse viimaste aastate kogemusi, näiteks 2006. aasta maailmameistrivõistlusi, 2008. aasta Euroopa meistrivõistlusi ja ekspertide antud hinnangut rahvusvahelise politseikoostöö kohta nimetatud turniiridel ning samuti Euroopas rahvusvaheliste ja klubitasandi kohtumiste ajal asetleidvat laiaulatuslikku politseikoostööd üldiselt ning muude rahvusvaheliste ulatusega spordiürituste osas toimunud võrreldavaid arenguid ja nende käigus saadud kogemusi.

| (6) | Lisas esitatud ajakohastatud käsiraamatus tehtud muudatused ei piira olemasolevaid siseriiklikke õigusnorme, eelkõige kohustuste jaotust asjaomaste liikmesriikide erinevate asutuste ja teenistuste vahel, ega komisjoni Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaseid volitusi, |
| --- | --- |

(6)

Lisas esitatud ajakohastatud käsiraamatus tehtud muudatused ei piira olemasolevaid siseriiklikke õigusnorme, eelkõige kohustuste jaotust asjaomaste liikmesriikide erinevate asutuste ja teenistuste vahel, ega komisjoni Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaseid volitusi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA RESOLUTSIOONI:

| (1) | Nõukogu palub liikmesriikidel jätkata politseikoostöö edendamist seoses jalgpallivõistlustega (ja vajaduse korral muude spordiüritustega), millel on rahvusvaheline ulatus. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu palub liikmesriikidel jätkata politseikoostöö edendamist seoses jalgpallivõistlustega (ja vajaduse korral muude spordiüritustega), millel on rahvusvaheline ulatus.

| (2) | Sel eesmärgil sisaldab lisas esitatud ajakohastatud käsiraamat tungivalt soovitatud töömeetodite näiteid, mis tuleks politseile kättesaadavaks teha. |
| --- | --- |

(2)

Sel eesmärgil sisaldab lisas esitatud ajakohastatud käsiraamat tungivalt soovitatud töömeetodite näiteid, mis tuleks politseile kättesaadavaks teha.

| (3) | Käesolev resolutsioon asendab nõukogu 4. detsembri 2006. aasta resolutsiooni. |
| --- | --- |

(3)

Käesolev resolutsioon asendab nõukogu 4. detsembri 2006. aasta resolutsiooni.

---

(1)  EÜT C 196, 13.7.1999, lk 1.

(2)  ELT C 322, 29.12.2006, lk 1–39.

---

LISA

Käsiraamat, mis sisaldab soovitusi rahvusvaheliseks politseikoostööks ning vägivalla ja korrarikkumiste ärahoidmise ja ohjeldamise meetmeteks seoses rahvusvahelise ulatusega jalgpallivõistlustega, millega on seotud vähemalt üks liikmesriik

| |
| --- |

Sissejuhatus: üldpõhimõtted

| 1. | Politsei teabekorraldus |
| --- | --- |

1.

| 2. | Politseipoolsed spordiüritusega seotud ettevalmistused |
| --- | --- |

2.

| 3. | Politseijõudude vaheline koostöö spordiürituse ajal |
| --- | --- |

3.

| 4. | Politsei ja korraldaja vaheline koostöö |
| --- | --- |

4.

| 5. | Politsei- ja kohtuasutuste ning prokuratuuride vaheline koostöö |
| --- | --- |

5.

| 6. | Politsei ja poolehoidjate vaheline koostöö |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kommunikatsiooni- ja meediastrateegia |
| --- | --- |

7.

| 8. | ELi jalgpalliekspertide kohtumine |
| --- | --- |

8.

| 9. | Jalgpallivõistluste ohutust ja julgeolekut käsitlevate asjakohaste dokumentide nimekiri |
| --- | --- |

9.

Liited

| 1. | Dünaamiline riskihindamine ja rahvahulga ohjamine |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europoli toodete ja teenuste taotlemise ajakava |
| --- | --- |

2.

| 3. | Politseiniku tunnusvesti kirjeldus ja näidis |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jalgpallipoolehoidjate kategooriad |
| --- | --- |

4.

SISSEJUHATUS: ÜLDPÕHIMÕTTED

Käesoleva dokumendi eesmärk on suurendada rahvusvahelise ulatusega jalgpallivõistluste turvalisust ja julgeolekut ja eelkõige maksimeerida rahvusvahelise politseikoostöö tõhusust.

Vajaduse korral võib resolutsiooni kohaldada ka muude rahvusvahelise ulatusega spordiürituste suhtes.

Resolutsioon ei piira olemasolevate siseriiklike sätete kohaldamist, eelkõige iga liikmesriigi erinevate asutuste pädevust ja vastutust.

Käesolev dokument pöörab peamiselt keskset tähelepanu rahvusvahelisele politseikoostööle, ent võttes arvesse seda, et jalgpallivõistlusi (ja muid spordiüritusi) korraldavad koos mitu asutust, siis osutatakse ka politsei kokkupuudetele teiste peamiste partnerite, näiteks spordiürituse korraldajaga.

Rahvusvaheline politseikoostöö ja jalgpallivõistlustel teostatavad politseioperatsioonid peavad juhinduma seaduslikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtetest. Heade tavade näited on esitatud 1. liites.

Korraldava liikmesriigi pädev asutus vastutab spordiürituse turvalisuse tagamise eest, ent vajaduse korral on osalevatel, naaber- ja transiitriikidel abistamiskohustus.

Käesolevat dokumenti tuleks igas liikmesriigis, muudes Euroopa riikides ja mujal laialdaselt levitada ja kohaldada, et minimeerida turva- ja julgeolekuriskid ning tagada tõhus rahvusvaheline politseikoostöö.

1.   PEATÜKK

Politsei teabekorraldus

1.   JAGU

Teatavad kriteeriumid, mida teabekorralduse osas tuleks täita

I.   SISSEJUHATUS

Turvalisuse ja julgeoleku suurendamiseks ning jalgpallivägivalla ja korrarikkumiste ärahoidmiseks on äärmiselt tähtis vahetada õigeaegselt täpset teavet.

Vastavalt nõukogu otsusele 2002/348/JSK peab iga liikmesriik asutama riikliku jalgpalli teabepunkti (RJT), mis tegutseb keskse ja ainsa ühenduspunktina asjakohase teabe vahetamiseks rahvusvahelise ulatusega jalgpallivõistluste puhul ning rahvusvahelise politseikoostöö arendamiseks jalgpallivõistluste osas.

Kui korraldava riigi ja külalisriigi politsei vahel on otsekontaktid, tuleb kogu vahetatud teave edastada samaaegselt ka asjakohastele RJTdele. Sellised kontaktid ei ohusta RJTde põhirolli tagada teabe kvaliteet ja laialdane edastamine muudele asjakohastele partneritele ja asutustele.

RJTde ja pädevate riiklike asutuste vahelisi suhteid reguleerivad kohaldatavad siseriiklikud õigusaktid.

Nõukogu otsuse 2002/348/JSK kohaselt tagab iga liikmesriik, et:

| — | RJT suudab täita talle määratud ülesandeid tõhusalt ja rahuldaval tasemel; |
| --- | --- |

—

RJT suudab täita talle määratud ülesandeid tõhusalt ja rahuldaval tasemel;

| — | RJT on varustatud ülesannete tõhusaks ja kiireks täitmiseks vajalike tehniliste vahenditega; |
| --- | --- |

—

RJT on varustatud ülesannete tõhusaks ja kiireks täitmiseks vajalike tehniliste vahenditega;

| — | RJT töötajad on saanud väljaõppe ja neil on jalgpalliga seotud politseitegevuse kohta ning seonduvates turva- ja julgeolekuküsimustes riiklikud eksperditeadmised. |
| --- | --- |

—

RJT töötajad on saanud väljaõppe ja neil on jalgpalliga seotud politseitegevuse kohta ning seonduvates turva- ja julgeolekuküsimustes riiklikud eksperditeadmised.

RJTd töötavad võrdväärsuse alusel.

II.   RAHVUSVAHELISE ULATUSEGA ÜLESANDED

RJT toetab pädevaid riiklikke asutusi. Analüüsitud ja hinnatud teabe alusel saadetakse pädevatele riiklikele asutustele vajalikud ettepanekud või soovitused, mis aitavad jalgpalliga seotud küsimustes arendada välja mitut asutust hõlmava poliitika.

RJT toetab kohalikku politseid, pidades silmas riigisiseseid või rahvusvahelisi jalgpallivõistlusi.

Iga RJT käsutuses on teiste riikide RJTde jaoks ajakohastatud riskianalüüs (1) tema oma riigi klubide ja rahvuskoondise kohta. Riskianalüüs edastatakse tavaliselt teistele RJTdele, kasutades RJT veebisaidil (www.nfip.eu) (2) olevaid vorme.

Igal RJT-l on juurdepääs asjakohastele riiklikele politseiandmebaasidele. Isikutega seotud teabe vahetus toimub kohaldatavate siseriiklike ja rahvusvaheliste õigusaktide ning eelkõige nõukogu Prümi otsuse (3) või kahe- või mitmepoolsete lepingute kohaselt.

RJT tagab kogu teabe sisu kvaliteedi kontrollimise.

RJT võib vajaduse korral laiendada seda teabevahetust muudele asutustele, kes aitavad kaasa turvalisuse ja julgeoleku tagamisele.

Kogu teabe vahetamisel kasutatakse asjakohaseid RJT veebisaidil kättesaadavaid vorme.

III.   POLITSEITEABE VAHETUS

1.   Teabe liigid

Eristada võib üldist teavet ja isikutega seotud teavet. Mõiste „spordiüritus” tähendab konkreetset jalgpallivõistlust või -turniiri kõigis selle aspektides.

a)   Üldine teave

Üldise teabe võib jaotada kolme kategooriasse:

| — | strateegiline teave: teave, mis määratleb spordiürituse kogu selle ulatuses, pöörates erilist tähelepanu sellega seotud turva- ja julgeolekuriskidele; |
| --- | --- |

—

strateegiline teave: teave, mis määratleb spordiürituse kogu selle ulatuses, pöörates erilist tähelepanu sellega seotud turva- ja julgeolekuriskidele;

| — | operatiivne teave: teave, mis aitab koostada spordiüritusega seotud võimalike riskide analüüsi; |
| --- | --- |

—

operatiivne teave: teave, mis aitab koostada spordiüritusega seotud võimalike riskide analüüsi;

| — | taktikaline teave: teave, mis aitab operatiivtasandil vastutaval isikul võtta spordiürituse ajal asjakohaseid meetmeid turvalisuse ja julgeoleku säilitamiseks. |
| --- | --- |

—

taktikaline teave: teave, mis aitab operatiivtasandil vastutaval isikul võtta spordiürituse ajal asjakohaseid meetmeid turvalisuse ja julgeoleku säilitamiseks.

b)   Isikutega seotud teave

Käesolevas kontekstis tähendab isikutega seotud teave teavet üksikisikute kohta, keda seoses spordiüritusega peetakse võimalikuks ohuks avalikule turvalisusele. Need võivad olla isikud, kes on varem seoses jalgpallivõistlustega põhjustanud vägivallaakte ja korrarikkumisi või aidanud nendele kaasa.

2.   Teabevahetuse kronoloogiline järjestus

Eristada võib kolme järku: enne spordiüritust, selle ajal ja pärast seda. Need kolm järku ei pruugi alati olla rangelt eraldatud.

a)   Korraldava riigi RJT ülesanne

1.   Enne spordiüritust

edastatakse teabenõue toetava riigi (toetavate riikide) RJT-le. Nõue hõlmab:

| — | riskianalüüsi külalismeeskonna poolehoidjate kohta |
| --- | --- |

—

riskianalüüsi külalismeeskonna poolehoidjate kohta

| — | muud asjakohast teavet spordiürituse turvalisuse ja julgeoleku kohta, näiteks poolehoidjate reisimarsruudi andmed ja poliitilised või muud ohud. |
| --- | --- |

—

muud asjakohast teavet spordiürituse turvalisuse ja julgeoleku kohta, näiteks poolehoidjate reisimarsruudi andmed ja poliitilised või muud ohud.

Korraldava riigi RJT esitab teabe kohaldatavate õigusaktide ja asutuste poliitika (näiteks alkoholipoliitika), spordiürituse korralduse ning peamiste turva- ja julgeolekutöötajate kohta.

Kogu asjakohane teave antakse teise asjaomase RJT käsutusse ja sisestatakse RJT veebisaidile, kasutades vastavaid vorme.

palutakse toetava riigi (toetavate riikide) RJT-l esitada õigeaegselt täpne teave riskirühma kuuluvate ja mittekuuluvate poolehoidjate liikumise, (ohu korral) osaleva meeskonna ja piletimüügi kohta ning mis tahes muu asjakohane teave.

Korraldava riigi RJT esitab toetava riigi (toetavate riikide) RJT-le teabe eelkõige külalispolitseidelegatsiooni kaasamise kohta korraldava riigi politseioperatsioonidesse ning teabe külalisriigi poolehoidjate jaoks jne.

2.   Spordiürituse ajal

võib korraldava riigi RJT taotleda eelnevalt esitatud teabe kinnitamist ja riskianalüüsi ajakohastamist. Taotlus edastatakse ja sellele vastatakse kontaktametnike süsteemi kaudu, kui selline süsteem on loodud.

annab korraldava riigi RJT tagasisidet esitatud teabe täpsuse kohta.

Lisaks antakse päritoluriigi ja asjaomaste transiidiriikide RJTdele üldist teavet muu hulgas selliste poolehoidjate naasmise kohta, kes on välja saadetud ja/või kellel on keelatud riiki siseneda.

3.   Pärast spordisündmust

Kasutades RJT veebisaidil kättesaadavaid asjakohaseid vorme, esitab korraldava riigi RJT toetava riigi (toetavate riikide) RJT-le järgmise teabe:

| — | poolehoidjate käitumine, mis võimaldab selle riigi RJT-l, kus on poolehoidjate elukoht ja/või kus asub nende poolt toetatav klubi, ajakohastada riskianalüüsi; |
| --- | --- |

—

poolehoidjate käitumine, mis võimaldab selle riigi RJT-l, kus on poolehoidjate elukoht ja/või kus asub nende poolt toetatav klubi, ajakohastada riskianalüüsi;

| — | mis tahes vahejuhtumi kirjeldus. Teavet kinnipidamiste või sanktsioonide kohta vahetatakse kooskõlas siseriikliku ja rahvusvahelise õigusega; |
| --- | --- |

—

mis tahes vahejuhtumi kirjeldus. Teavet kinnipidamiste või sanktsioonide kohta vahetatakse kooskõlas siseriikliku ja rahvusvahelise õigusega;

| — | nende esitatud teabe ja külalispolitseidelegatsiooni(de) toetuse operatiivne kasulikkus (vt 2. peatükk). |
| --- | --- |

—

nende esitatud teabe ja külalispolitseidelegatsiooni(de) toetuse operatiivne kasulikkus (vt 2. peatükk).

b)   Toetava riigi (toetavate riikide) RJT ülesanded

1.   Enne spordiüritust

Toetava riigi (toetavate riikide) RJT vastab korraldava riigi RJT teabenõudele ning esitab omal algatusel kõikidele teistele asjaomastele RJTdele kogu asjakohase teabe.

2.   Spordiürituse ajal

Esitatud teavet ajakohastatakse ning jälgitakse poolehoidjate liikumist ja kohalviibimist. Samuti esitatakse korraldava riigi ja mis tahes teistele asjaomastele RJTdele kasulik teave spordiüritusega seotud vahejuhtumite kohta nende asukohariigis võistluste või turniiride ajal.

3.   Pärast spordisündmust

Riskianalüüsi ajakohastatakse korraldava riigi RJT ja külalispolitseidelegatsiooni esitatud teabe põhjal (vt 2. peatükk).

Viiakse läbi teabevahetuse ja külalispolitseidelegatsiooni töö hindamine.

2.   JAGU

Täiendavad juhised riiklike jalgpalli teabepunktide ülesannete kohta

RJT koordineerib (riigisisesel tasandil) jalgpallivõistlusi käsitlevat teabevahetust ning vajaduse korral koordineerib ja korraldab politseiametnike ja/või jälgijate väljaõpet ja tööd.

RJTd on teabevahetuse kanaliks ELi mittekuuluvate riikidega. Kui neil riikidel ei ole RJT, võib neilt taotleda ühe keskse kontaktpunkti määramist. Kontaktandmed tuleb edastada teistele RJTdele ja sisestada RJT veebisaidile.

RJT on riigisisesel tasandil teabekeskuseks. Lisaks politseile võiksid riigiteenistujad ning kõrgkoolide esindajad toetada RJT rolli teabekeskusena.

RJT võib sõlmida kolmanda osapoolega ametlikke kahepoolseid lepinguid teatud teabe vahetamise kohta kooskõlas nende siseriiklike õigusaktidega. Sellist teavet edastatakse üksnes teabekoostaja nõusolekul.

suhtleb korraldava riigi RJT toetava riigi (toetavate riikide) RJTdega riigi kontaktametniku kaudu, kui see on määratud.

suhtleb korraldava riigi RJT toetava riigi RJTga selleks määratud kontaktametniku või riigi tegevuse koordinaatori kaudu.

Terrorismivastast võitlust ning rasket ja organiseeritud kuritegevust puudutavate küsimuste korral peab korraldava riigi RJT või pädev politseiasutus ühendust mis tahes olemasoleva võrgustiku või selleks määratud spetsialiseeritud kontaktametnike kaudu.

Europolil võib vastavalt talle antud seaduslikele volitustele olla tähtis roll suuri rahvusvahelisi jalgpalliturniire korraldavate riikide pädevate asutuste toetamisel, kellele Europol esitab taotluse korral asjakohase teabe ja analüüsi ning samuti raske ja organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi ohu üldise hinnangu. Teabevahetuse hõlbustamiseks võib Europoli kontaktametniku samuti saata spordiürituse ajal kohapeale (4).

Kui on olemas kohalik jalgpalli teabekeskus, teeb see koostööd RJTga. Kohalik teabekeskus ja RJT teavitavad üksteist. Sellise teabevahetuse puhul tuleks arvesse võtta külalispolitseidelegatsiooni esitatud teavet.

2.   PEATÜKK

Politseipoolsed spordiüritusega seotud ettevalmistused

Külalispolitseidelegatsioonid

Korraldava riigi politseipoolset spordiürituse tõhusat ettevalmistamist toetab põhjalik teabevahetus vastavalt käesoleva käsiraamatu 1. peatükis esitatud põhimõtetele.

Korraldava riigi RJT peaks pärast põhjalikku konsulteerimist oma riigi politseiga taotlema külalispolitseidelegatsiooni saatmist neilt riikidelt, kelle panusest võib olla täiendavat kasu. Täiendava kasu kaalutlemisel peaks arvestama mitmeid tegureid, nagu töökogemus külalispoolehoidjate, sealhulgas ohtlike poolehoidjate käitumise ohjamisel ning võime anda korraldava riigi politseile teavet, mille eesmärk on minimeerida avaliku korra riske.

Korraldava riigi RJT võib samuti külalispolitseidelegatsiooni koosseisus kutsuda kohale need politseiametnikud, kes soovivad omandada kogemusi, mis võimaldab neil anda omalt poolt tulevikus täiendavat kasu jalgpallivõistlustel, kus viibivad nende riigi poolehoidjad.

Nõukogu otsuse 2002/348/JSK kohaselt edastab rahvusvahelise ulatusega üksikute võistluste puhul ametliku kutse külalispolitseidelegatsioonile korraldava riigi RJT, keda nõustab asjaomane politsei. Võttes arvesse koostöö konkreetseid eesmärke, peaks kutses märkima delegatsiooni koosseisu ning täpsustama delegatsiooniliikmete rolli ja vastutusala. Samuti tuleks täpsustada külalispolitseidelegatsiooni korraldavas riigis viibimise kavandatud kestus.

Rahvusvaheliste turniiride ja üksikute võistluste puhul (kui üks RJTdest seda taotleb) esitab ametliku kutse külalispolitseidelegatsioonile korraldava riigi vastutav ministeerium korraldava riigi RJT soovitusel ja kutse võib tuleneda valitsustevahelistest kokkulepetest.

Kui korraldava riigi RJT ei esita külalispolitseidelegatsioonile kutset, siis võib lähetava riigi RJT vajaduse korral esitada ennetavalt korraldava riigi RJT-le delegatsiooni lähetamise ettepaneku. Kui korraldava riigi RJT ei võta ettepanekut vastu, siis sellele vaatamata riiki saabuva politseidelegatsiooni tegevus on mitteametlik ja ei kuulu käesoleva käsiraamatu kohaldamisalasse.

Külalisdelegatsiooni korralduse üksikasjades (näiteks politseijõud, varustus, vormiriietus jne) lepitakse kokku asjaomaste RJTde vahelistel läbirääkimistel pärast konsulteerimist üksiku võistluse jaoks määratud kohaliku politseiga. Kahepoolse valitsustevahelise kokkuleppe puudumisel on see korraldus kooskõlas nõukogu otsuse 2008/616/JSK (5) artikli 17 ja kohaldatavate riiklike õigusaktidega.

Külalisdelegatsiooni koosseis ei tohi olla korraldava riigi RJTga kokkulepitust suurem ning ta peab alluma korraldava riigi politsei juhtimisele ja järgima korraldava riigi politsei kontrolli erikorda. Kui nende tegevus ei vasta kokkuleppe tingimustele, siis ei kuulu see käesoleva käsiraamatu ning kohaldatavate ELi nõukogu otsuste ja aluslepingute kohaldamisalasse.

Toetusekutse üksikasjades lepivad asjaomased RJTd kokku aegsasti enne turniiri ja/või üksikut võistlust, et külalispolitseidelegatsioonil oleks piisavalt aega teha ettevalmistusi. Seda arvestades tuleks toetusekutse esitada võimalikult kiiresti pärast võistluse kuupäeva väljakuulutamist.

Rahvusvahelise ulatusega üksikute võistluste puhul vajab külalispolitseidelegatsioon vähemalt kolme nädala pikkust ettevalmistusaega. Kui võistlusest etteteatamise aeg on lühem kui kolm nädalat (näiteks Euroopa klubide vaheliste võistluste viimastel etappidel või ohtude suurenemise tõttu), saadetakse kutse välja viivitamata. Rahvusvaheliste turniiride puhul vajab külalispolitseidelegatsioon vähemalt 16 nädala pikkust ettevalmistusaega.

Rahastamiskord

Iga kord maksab korraldav riik majutuse, toitlustamise (või päevaraha) ja muude kohapeal kasutatavate vahendite eest ning külalisriigid maksavad asjaomaste delegatsiooniliikmete reisikulud ja palga. Asjaomased RJTd võivad erandkorras kokku leppida muus korralduses. Kõnealust korraldust on vaja täpsustada külalispolitseidelegatsioonide lähetamise protokollis, mis on kättesaadav RJT veebisaidil.

Korraldava riigi politsei kohustused

Korraldava riigi politsei peaks andma külalispolitseidelegatsiooni olulistele liikmetele võimaluse tutvuda politseioperatsioonide korraldusega korraldajariigis ja/või võistluslinnas (-linnades) ning staadioni asukohaga, samuti võistluse päeva(de)l võistluslinna(de)s operatiivjuhtimise eest vastutava(te) isiku(te)ga.

| — | Rahvusvaheliste turniiride puhul peaks see toimuma vähemalt üks kuu enne turniiri (näiteks korraldades külalispolitseidelegatsioonide olulistele liikmetele seminare). |
| --- | --- |

—

Rahvusvaheliste turniiride puhul peaks see toimuma vähemalt üks kuu enne turniiri (näiteks korraldades külalispolitseidelegatsioonide olulistele liikmetele seminare).

| — | Rahvusvahelise ulatusega üksikute võistluste puhul võib see toimuda mõnel võistlusele eelneval päeval. |
| --- | --- |

—

Rahvusvahelise ulatusega üksikute võistluste puhul võib see toimuda mõnel võistlusele eelneval päeval.

Külalispolitseidelegatsioonide saatjad

Ülimalt oluline on tagada külalispolitseidelegatsiooni liikmete turvalisus ning seda kajastatakse kõikides korraldava riigi ja külalisriigi politsei riskihinnangutes politseilähetuste kohta.

Politseidelegatsiooni külalisliikmed, eelkõige kontaktametnik, tegevuse koordinaator ja kohapeal tegutsevad politseinikud (vt allpool) peaksid töötama koos kohalike politseinikega, kes peaksid olema politsei teenistuses olevad ametnikud, kellel peaks eelistatavalt olema kogemusi teha politseitööd jalgpallivõistlustel enda linnas või riigis, sealhulgas peaksid nad tundma võistluse toimumise kohta ja teadma võimalikke riskivaldkondi.

Kohalikud politseinikud:

| — | tuleb kaasata riiklikusse/kohalikku politseioperatsiooni ja nad peavad olema suutelised edastama teavet, mis võimaldab politsei operatiivjuhtimise eest vastutavatel isikutel teha olulisi otsuseid; |
| --- | --- |

—

tuleb kaasata riiklikusse/kohalikku politseioperatsiooni ja nad peavad olema suutelised edastama teavet, mis võimaldab politsei operatiivjuhtimise eest vastutavatel isikutel teha olulisi otsuseid;

| — | peavad omama teadmisi oma politseiorganisatsioonist, protsessidest ja juhtimisstruktuurist; |
| --- | --- |

—

peavad omama teadmisi oma politseiorganisatsioonist, protsessidest ja juhtimisstruktuurist;

| — | ei saa ülesannet jälgida oma riigi ohtlikke poolehoidjaid, kui nad on külalispolitseidelegatsiooni saatvad liikmed; |
| --- | --- |

—

ei saa ülesannet jälgida oma riigi ohtlikke poolehoidjaid, kui nad on külalispolitseidelegatsiooni saatvad liikmed;

| — | peavad saama põhjaliku ülevaate korraldava riigi politseioperatsioonidest, nende kohustustest ja külalispolitseidelegatsiooni liikmete eeldatavatest ülesannetest; |
| --- | --- |

—

peavad saama põhjaliku ülevaate korraldava riigi politseioperatsioonidest, nende kohustustest ja külalispolitseidelegatsiooni liikmete eeldatavatest ülesannetest;

| — | vastutavad külalispolitseidelegatsiooni turvalisuse eest ja on korraldava riigi politsei sidekanaliks; |
| --- | --- |

—

vastutavad külalispolitseidelegatsiooni turvalisuse eest ja on korraldava riigi politsei sidekanaliks;

| — | teevad koostööd külalispolitseidelegatsiooniga operatsiooni kestuse ajal, aitab luua tõhusaid töösuhteid; |
| --- | --- |

—

teevad koostööd külalispolitseidelegatsiooniga operatsiooni kestuse ajal, aitab luua tõhusaid töösuhteid;

| — | teevad koostööd külalispolitseidelegatsiooniga eelnevalt kokku lepitud keeles. |
| --- | --- |

—

teevad koostööd külalispolitseidelegatsiooniga eelnevalt kokku lepitud keeles.

Külalispolitseidelegatsiooni koosseis ja ülesanded

Külalispolitseidelegatsiooni koosseis võimaldab neil toetada korraldava riigi politseioperatsiooni järgmiselt:

| 1. | pideva dünaamilise riskihinnangu koostamine ja selle edastamine korraldava riigi politseile (vt 1. liide); |
| --- | --- |

1.

pideva dünaamilise riskihinnangu koostamine ja selle edastamine korraldava riigi politseile (vt 1. liide);

| 2. | külalispoolehoidjatega suhtlemine; |
| --- | --- |

2.

külalispoolehoidjatega suhtlemine;

| 3. | kui see on lubatud korraldava riigi õigusaktidega ja vastavalt korraldava riigiga sõlmitud kokkuleppele operatiivteabe ja tõendite kogumine korraldava riigi politsei nimel või enda jaoks. |
| --- | --- |

3.

kui see on lubatud korraldava riigi õigusaktidega ja vastavalt korraldava riigiga sõlmitud kokkuleppele operatiivteabe ja tõendite kogumine korraldava riigi politsei nimel või enda jaoks.

Sõltuvalt osutatava toetuse täpsest laadist võiks delegatsiooni koosseis olla järgmine:

| 1. | delegatsiooni juht, kes vastutab tööalaselt ja ametiastme kohaselt külalispolitseidelegatsiooni eest; |
| --- | --- |

1.

delegatsiooni juht, kes vastutab tööalaselt ja ametiastme kohaselt külalispolitseidelegatsiooni eest;

| 2. | kontaktametnik (või kontaktametnikud, kui selles on kokku lepitud asjaomaste RJTdega), kes vastutab eelkõige tema enda päritoluriigi ja korraldajariigi vahelise teabevahetuse eest; |
| --- | --- |

2.

kontaktametnik (või kontaktametnikud, kui selles on kokku lepitud asjaomaste RJTdega), kes vastutab eelkõige tema enda päritoluriigi ja korraldajariigi vahelise teabevahetuse eest;

| 3. | tegevuse koordinaator, kes vastutab külalispolitseiametnike töö koordineerimise eest; |
| --- | --- |

3.

tegevuse koordinaator, kes vastutab külalispolitseiametnike töö koordineerimise eest;

| 4. | (erariietes või vormiriietuses) kohapeal tegutsevad politseinikud, kellel on jälgimise, poolehoidjatega suhtlemise, saatmise ja muud ülesanded; |
| --- | --- |

4.

(erariietes või vormiriietuses) kohapeal tegutsevad politseinikud, kellel on jälgimise, poolehoidjatega suhtlemise, saatmise ja muud ülesanded;

| 5. | pressiesindaja. Külalispolitseidelegatsiooni juht võib vajaduse korral täita ise pressiesindaja ülesandeid ja/või tal võib olla pressiesindaja. |
| --- | --- |

5.

pressiesindaja. Külalispolitseidelegatsiooni juht võib vajaduse korral täita ise pressiesindaja ülesandeid ja/või tal võib olla pressiesindaja.

Peamised ülesanded:

Kontaktametnik ja/või tegevuse koordinaator

Kontaktametnikule ja/või tegevuse koordinaatorile antud ülesanded peavad võimaldama tõhusa teabevahetuse külalis- ja korraldajariigi asutuste vahel seoses üksiku jalgpallivõistluse või -turniiriga.

Mõlemaid ülesandeid võib täita üks ja sama ametnik. Selles lepivad korraldajariigi ja külalisriigi politsei kokku üksikjuhtumipõhiselt enne korraldavasse riiki lähetamist.

Miinimumnõudena kontaktametnik / tegevuse koordinaator:

| — | peab olema hästi tuttav käesoleva käsiraamatuga; |
| --- | --- |

—

peab olema hästi tuttav käesoleva käsiraamatuga;

| — | peab aru saama protsessidest, mis on vajalikud teabe rahvusvahelise vahetamise hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

—

peab aru saama protsessidest, mis on vajalikud teabe rahvusvahelise vahetamise hõlbustamiseks;

| — | peab olema võimeline esindama oma riiki ja täitma tõhusalt oma ülesandeid korraldajariigi politseiteenistustega ühenduse pidamisel (st peab olema diplomaatiline, enesekindel, sõltumatu ja võimeline suhtlema eelnevalt kokkulepitud keeles); |
| --- | --- |

—

peab olema võimeline esindama oma riiki ja täitma tõhusalt oma ülesandeid korraldajariigi politseiteenistustega ühenduse pidamisel (st peab olema diplomaatiline, enesekindel, sõltumatu ja võimeline suhtlema eelnevalt kokkulepitud keeles);

| — | peab omama taustateadmisi jalgpallivõistlustega seotud vägivalla / korrarikkumiste kohta oma riigis. |
| --- | --- |

—

peab omama taustateadmisi jalgpallivõistlustega seotud vägivalla / korrarikkumiste kohta oma riigis.

Kontaktametniku / tegevuse koordinaatori peamised ülesanded võib kokku võtta järgmiselt:

| — | teabe / operatiivteabe kogumine ja edastamine delegatsiooni ja korraldajariigi / kohaliku politsei vahel; |
| --- | --- |

—

teabe / operatiivteabe kogumine ja edastamine delegatsiooni ja korraldajariigi / kohaliku politsei vahel;

| — | oma kohapeal tegutsevate (vormiriietuses ja/või erariietes) politseinike tõhusa kasutamise tagamine, et mängida keskset osa spordiürituse ajal toimuva politseitegevuse korraldamisel; |
| --- | --- |

—

oma kohapeal tegutsevate (vormiriietuses ja/või erariietes) politseinike tõhusa kasutamise tagamine, et mängida keskset osa spordiürituse ajal toimuva politseitegevuse korraldamisel;

| — | korraldajariigi / kohaliku politseijuhi õigeaegne ja täpne nõustamine. |
| --- | --- |

—

korraldajariigi / kohaliku politseijuhi õigeaegne ja täpne nõustamine.

Rahvusvaheliste turniiride ajal on kontaktametnik tõenäoliselt ühe või kahe riigi ühises politseiteabe koordineerimise keskuses, samal ajal tegevuse koordinaator võib olla selle piirkonna kohalikus teabekeskuses, kus võistlus toimub. Üksikute võistluste puhul võivad nad asuda korraldava riigi RJTs või muus sobivas kohas.

Üksikute võistluste puhul teeb kontaktametnik / tegevuse koordinaator tihedat koostööd korraldava linna politseiga.

Korraldava riigi politsei tagab kontaktametnikele / tegevuse koordinaatoritele juurdepääsu asjakohasele tehnilisele varustusele, et nad saaksid oma ülesandeid tõhusalt täita.

Kohapeal tegutsevad politseinikud

Vormiriietuses või erariietes kohapeal tegutsevate külalispolitseinike (nn jälgijate) tasakaalustatud kasutamine võib:

| — | hõlmata külalispoolehoidjatega suhtlemist, mis aitab korraldava riigi politseil rahvahulka ohjata; |
| --- | --- |

—

hõlmata külalispoolehoidjatega suhtlemist, mis aitab korraldava riigi politseil rahvahulka ohjata;

| — | aidata vähendada ohtlike poolehoidjate anonüümsust rahvahulgas ning nende võimalusi algatada edasiste tagajärgedeta vägivallaakte või korrarikkumisi või nendes osaleda. |
| --- | --- |

—

aidata vähendada ohtlike poolehoidjate anonüümsust rahvahulgas ning nende võimalusi algatada edasiste tagajärgedeta vägivallaakte või korrarikkumisi või nendes osaleda.

Politseinikel peaks olema jalgpallivõistlustega seotud politseitegevuse kogemus oma riigis.

Neil on

| — | oskused ja kogemused (vajaduse korral) suhelda tulemuslikult, et mõjutada poolehoidjate käitumist; ja/või |
| --- | --- |

—

oskused ja kogemused (vajaduse korral) suhelda tulemuslikult, et mõjutada poolehoidjate käitumist; ja/või

| — | eriteadmised oma riigi poolehoidjate käitumise ja nendepoolsete võimalike ohtude kohta; ja |
| --- | --- |

—

eriteadmised oma riigi poolehoidjate käitumise ja nendepoolsete võimalike ohtude kohta; ja

| — | võime esitada spordiürituse ajal tõhusalt korraldava riigi politseijuhtidele oma kontaktametniku / tegevuse koorinaatori kaudu teavet poolehoidjate poolsete ohtude kohta igal ajal ja igas kohas. |
| --- | --- |

—

võime esitada spordiürituse ajal tõhusalt korraldava riigi politseijuhtidele oma kontaktametniku / tegevuse koorinaatori kaudu teavet poolehoidjate poolsete ohtude kohta igal ajal ja igas kohas.

Külalispolitseidelegatsiooni liikmed peaksid olema suutelised esitama oma riigi meeskonna poolehoidjate kohta nii positiivset kui ka negatiivset teavet. See võimaldab korraldava riigi politseijuhtidel teha tasakaalustatud otsuseid vajaduse kohta sekkuda poolehoidjate käitumisse või soodustada nende seadusekohast käitumist.

Siinkohal on oluline rõhutada, et kohapeal tegutsevate külalispolitseinike esmane roll on nõuandev, mitte operatiivtegevuses osalemine või otsuste tegemine.

Kui korraldava riigiga on sõlmitud asjakohane kokkulepe, võib kohapeal tegutsevaid külalispolitseinikke rakendada ka kokkulepitud varustuse abil sellise operatiivteabe / tõendusmaterjali kogumiseks, mida kasutab korraldava riigi politsei või mida võib kasutada vastutusele võtmiseks nende oma riigis.

3.   PEATÜKK

Politseijõudude vaheline koostöö spordiürituse ajal

Maksimaalselt tuleks kasutada ära toetus ja täiendav kasu, mida külalispolitseidelegatsioon võib pakkuda korraldava riigi politseioperatsioonidele.

Külalispolitseidelegatsiooni tuleks teavitada korraldava riigi politseiorganisatsiooni taktikalisest plaanist (sealhulgas nende rahvahulga ohjamise filosoofiast ja käitumise lubatud piiridest). Nad kaasatakse täielikult korraldajariigi politseioperatsiooni (ning neile antakse võimalus osaleda võistluseelsel teabekoosolekul ja võistlusjärgsel aruandekoosolekul).

Keelte kasutamise osas peaksid asjaomased riigid eelnevalt kokku leppima.

Korraldava riigi politsei ja külalispolitseidelegatsioon hoiavad operatsiooni ajal oma asjaomaseid RJTsid kursis operatsiooni käiguga ja esitavad oma RJT-le seitsme päeva jooksul võistlusjärgse aruande.

Külalispolitseidelegatsiooni liikmed vabastatakse kontaktidest meediaga, kui delegatsioonijuhiga ei ole teisiti kokku lepitud.

Külalispolitseidelegatsioon peaks alati tagama, et ei ohusta oma tegevusega tarbetult teiste isikute turvalisust (6).

Eriolukorras (näiteks kui külalispolitseiniku turvalisus on otseselt ohus) või kui taktikalistel põhjustel on ühiselt nii otsustatud, kannab vormiriietust mitte kandev külalispolitseinik standardset helendavat ja selgesti eristatavat külalispolitseiniku tunnusvesti, mida kirjeldatakse 3. liites. Välismaal reisides on igal külalispolitseinikul nimetatud vest kaasas.

Korraldava riigi politseiteenistus peaks jalgpallivõistluse korraldajatega konsulteerides tagama, et külalispolitseidelegatsioonil oleks vajaduse korral juurdepääs staadionile ja akrediteering (istekohad ei ole nõutavad), mis võimaldaksid delegatsioonil oma ülesandeid tõhusalt täita. Korrapidajatele ning muudele turva- ja julgeolekutöötajatele tuleks sellest teatada mängule eelneval teabekoosolekul.

Riigid, kellel on õiguslik võimalus takistada ohtlike poolehoidjate sõitmist välismaale, peaksid võtma kõik vajalikud meetmed selle eesmärgi tõhusaks saavutamiseks ja teatama sellest korraldavale riigile. Iga riik peaks võtma kõik võimalikud meetmed, et vältida oma kodanike osalemist avaliku korra rikkumistes teises riigis ja/või selliste rikkumiste korraldamises.

Korraldava riigi politsei käsutuses peaks olema piisav hulk tõlke, kes valdavad külalisriikide poolehoidjate keelt. See vabastaks külalispolitseidelegatsioonid tõlkimiskohustusest, mis takistaks nende tegelike operatiivülesannete täitmist. Samuti võiksid need tõlgid hõlbustada suhtlust korraldava riigi politsei ja külalispolitseidelegatsiooni vahel.

4.   PEATÜKK

Politsei ja korraldaja vaheline koostöö

1.   OSA

Korraldaja roll

Rahvusvahelise ulatusega jalgpallivõistluse korraldajad peaksid tegema kõik võimaliku turvalisuse ja rahvahulga ohjamise tagamiseks staadionil enne mängu, mängu ajal ja pärast mängu, et politsei tegevus oleks võimalikult tõhus.

Rahvusvahelise ulatusega jalgpallivõistluste tõhusa korraldamise eelduseks on kõikide asjaomaste poolte lähenemisviisi kooskõlastamine. Korraldaja, kaasatud eraisikute, ametiasutuste ja politsei tihe koostöö on seetõttu väga soovitatav.

Turva- ja julgeolekuriskide minimeerimiseks peaksid ametiasutused ja/või politsei kehtestama korraldajale eelnevalt miinimumnõuded, mida ta peab rahvusvahelise ulatusega kohtumiste korraldamiseks täitma. Sellel eesmärgil võib kasutada Euroopa Nõukogu kontrollnimekirja (vt 9. peatükk).

2.   OSA

Politsei ja korraldaja vaheline koostöö

Korraldaja peaks määrama isiku, kes vastutab turvalisuse eest staadionil (nn turvaametniku). Oluline on, et politsei teeks selle isikuga tihedat koostööd.

Politsei ja staadionil turvalisuse eest vastutav organisatsioon peaksid tegema koostööd vastastikuse täiendavuse põhimõttel, ilma et see piiraks kummagi poole kohustusi, pädevust ja ülesandeid, mis on kehtestatud siseriiklikus õiguses ja/või sätestatud või täpsustatud korraldaja ja politsei vahel sõlmitud kirjalikus kokkuleppes.

Kui siseriiklikus õiguses on kehtestamata, milliseid ülesandeid täidab korraldaja ja milliseid politsei, siis tuleks need määratleda nimetatud kokkuleppes, pöörates erilist tähelepanu turvaametniku ja kohapeal tegutseva politseijuhi ning turvatöötajate ja politseiametnike asjakohastele rollidele.

Kui see on siseriiklikus õiguses kehtestamata, tuleks kokkuleppes samuti täpsustada:

| — | kes tegeleb sissepääsu valve ja läbiotsimisega; |
| --- | --- |

—

kes tegeleb sissepääsu valve ja läbiotsimisega;

| — | kes vastutab rahvahulga liikumise jälgimise ja ohjamise eest ning teeb otsused avada või sulgeda väravad; |
| --- | --- |

—

kes vastutab rahvahulga liikumise jälgimise ja ohjamise eest ning teeb otsused avada või sulgeda väravad;

| — | millist abi osutavad politseinikud turvatöötajatele ja/või vastupidi korrarikkumiste ärahoidmisel või korrarikkujatega tegelemisel; |
| --- | --- |

—

millist abi osutavad politseinikud turvatöötajatele ja/või vastupidi korrarikkumiste ärahoidmisel või korrarikkujatega tegelemisel;

| — | kes otsustab ja millistel asjaoludel, et mängu algus lükatakse edasi (tavaliselt korraldaja turvalisuse põhjustel ning politsei tegeliku või võimaliku avaliku korra rikkumise korral); |
| --- | --- |

—

kes otsustab ja millistel asjaoludel, et mängu algus lükatakse edasi (tavaliselt korraldaja turvalisuse põhjustel ning politsei tegeliku või võimaliku avaliku korra rikkumise korral);

| — | kes otsustab ja millistel asjaoludel, et mäng jääb ära, ning kes vastutab jalgpallikohtunikuga ühenduse võtmise eest; |
| --- | --- |

—

kes otsustab ja millistel asjaoludel, et mäng jääb ära, ning kes vastutab jalgpallikohtunikuga ühenduse võtmise eest;

| — | asjaolud, mille korral politsei võtab kogu staadioni või osa staadionist oma kontrolli alla, kontrolliallavõtmise ja kontrolli korraldajale tagasiandmise kord; |
| --- | --- |

—

asjaolud, mille korral politsei võtab kogu staadioni või osa staadionist oma kontrolli alla, kontrolliallavõtmise ja kontrolli korraldajale tagasiandmise kord;

| — | kes juhib ja juhendab staadioni evakueerimist ning millistel asjaoludel seda tehakse; |
| --- | --- |

—

kes juhib ja juhendab staadioni evakueerimist ning millistel asjaoludel seda tehakse;

| — | kes teavitab hädaabiteenistusi juhtumitest, mille puhul on vaja või on tõenäoliselt vaja nende kohalolekut; |
| --- | --- |

—

kes teavitab hädaabiteenistusi juhtumitest, mille puhul on vaja või on tõenäoliselt vaja nende kohalolekut;

| — | kes käivitab korraldajapoolsed hädaabimenetlused. |
| --- | --- |

—

kes käivitab korraldajapoolsed hädaabimenetlused.

5.   PEATÜKK

Politsei- ja kohtuasutuste ning prokuratuuride vaheline koostöö

Käesoleva peatüki juures tuleb arvesse võtta suuri erinevusi liikmesriikide kohtuasutuste ja prokuratuuride struktuuris ja pädevuses.

Tihe koostöö politsei- ja kohtuasutuste ning prokuratuuride vahel võib tuua märkimisväärset kasu nii üksikute võistluste kui ka turniiride korral.

Kuigi korraldaval riigil on suveräänne õigus ja jurisdiktsioon tegelda kõigi väidetavate spordisündmusega seotud süütegudega, on ka liikmesriikide politsei- ja teistel asutustel ning ELi pädevatel asutustel (näit Eurojust) kohustus abistada korraldava riigi kohtuasutusi ning prokuratuure.

Kõik liikmesriigid peaksid tagama, et spordisündmusega seotud süütegudega on võimalik tegelda kiiresti ja sobivalt.

Korraldava riigi politsei- ja teised asutused peaksid andma külalisriigi politseile ja toetajatele teavet asjakohase siseriikliku õiguse ja/või tsiviil-, haldus- või kriminaalõiguslike menetluste ning kõige levinumate jalgpalliga seotud süütegude eest mõistetavate maksimumkaristuste kohta.

Olemasolevaid mitmepoolseid vastastikuse õigusabi (MLA) kokkuleppeid tuleks kõigi rahvusvahelise ulatusega jalgpallivõistluste korral vajadusel täiel määral kasutada ning lisaks võib korraldav riik ükskõik millise teise riigiga sõlmida kahepoolseid kokkuleppeid vastastikuse õigusabi tõhustamiseks võistluse eel, ajal ja järel.

Toetava riigi (toetavate riikide) RJT peaks teavitama korraldava riigi RJTd:

| — | kõigist nende käsutuses olevatest õiguslikest võimalustest (näiteks jalgpallikeelu otsused / väljumiskeelud), et takistada ohtlike poolehoidjate osalemist võistlusel; |
| --- | --- |

—

kõigist nende käsutuses olevatest õiguslikest võimalustest (näiteks jalgpallikeelu otsused / väljumiskeelud), et takistada ohtlike poolehoidjate osalemist võistlusel;

| — | milliseid võimalusi saab vastavalt siseriiklikule või rahvusvahelisele õigusele asjaomaste riikide vahelise kahepoolse kokkuleppe raames pakkuda külalispolitseidelegatsioonile ja/või mõnele teisele pädevale asutusele (näiteks kontaktisikuna tegutsevale külalisprokurörile) tõendite kogumiseks külalispoolehoidjate poolt toime pandud jalgpalliga seotud süütegude kohta; |
| --- | --- |

—

milliseid võimalusi saab vastavalt siseriiklikule või rahvusvahelisele õigusele asjaomaste riikide vahelise kahepoolse kokkuleppe raames pakkuda külalispolitseidelegatsioonile ja/või mõnele teisele pädevale asutusele (näiteks kontaktisikuna tegutsevale külalisprokurörile) tõendite kogumiseks külalispoolehoidjate poolt toime pandud jalgpalliga seotud süütegude kohta;

| — | milliste korraldavas riigis toimepandud süütegude kohta saab süüdistuse esitada toetavas riigis (pärast õigusrikkuja naasmist). |
| --- | --- |

—

milliste korraldavas riigis toimepandud süütegude kohta saab süüdistuse esitada toetavas riigis (pärast õigusrikkuja naasmist).

Korraldav riik võib paluda teisi riike saata võistluse ajaks kohale oma kontaktisikuna tegutseva prokuröri/kohtuniku või mõne teise prokuröri volitustega ametniku.

Soovitatavalt peaks korraldava riigi asjaomane amet, kooskõlas siseriikliku õigusega, sealhulgas andmekaitsega, andma külalispolitseidelegatsioonile ja/või pädevale asutusele (näit kontaktisikuna tegutsevale külalisprokurörile) teavet nende kodanike kohta käivate karistus- või kohturegistri kannete ning politsei- ja uurimisaruannete, sh vahistamisprotokollide kohta.

Teise võimalusena võib toetav riik nõustuda sellega, et kontaktisikuna tegutsev prokurör või mõni teine prokuröri volitustega ametnik on valmis sõitma korraldavasse riiki viimase palvel, või määrata kontaktisikuna tegutseva prokuröri/kohtuniku või mõne teise prokuröri volitustega ametniku korraldava riigi asjaomase ameti kontaktisikuks.

Siseriiklike õigusaktide ulatuses püüavad toetavate riikide RJTd viivitamatult vastata täiendava teabe taotlustele vahistatud isikute kohta, näiteks varasemate, sealhulgas jalgpalliga seotud süütegude eest langetatud süüdimõistvate kohtuotsuste üksikasjad.

Kõik kontaktisikuna tegutsevate prokuröride/kohtunike või teiste prokuröri volitustega ametnike korraldavasse riiki lähetamisega seotud kulud tuleks katta kooskõlas kahepoolse kokkuleppega.

Korraldav riik kindlustab kontaktisikuna tegutsevad prokurörid/kohtunikud või teised prokuröri volitustega ametnikud vajalike side- ja muude vahenditega.

6.   PEATÜKK

Politsei ja poolehoidjate vaheline koostöö

Politsei riigi ja kohalikul tasandil poolehoidjate rühmadega tehtaval koostööl võib olla oluline mõju rahvusvahelise ulatusega jalgpallivõistluste ohutuse ja julgeolekuga seotud riskide vähendamisele. Sellist koostööd võib aga kahjustada arvamus, et poolehoidjate esindajad tegutsevad politsei huvides, näiteks levitavad isikuandmeid.

Korraldava riigi politsei- jt ametid peaksid arvesse võtma poolehoidjate juhtimisel tegutsevatest / poolehoidjatega seotud algatustest (näit toetajate saatkonnad, projektid ning kontaktametnikud/esindajad) saadavat võimalikku kasu.

Külalispolitseidelegatsioonid ja poolehoidjate esindajad saavad aidata tagada, et korraldava riigi politsei on teadlik külastavate poolehoidjate loomust ja kultuurist. Neid teadmisi tuleks arvesse võtta korraldava riigi politsei dünaamilise riskihindamisprotsessi käigus.

Politsei ja poolehoidjate rühmade pidev koostöö ja suhtlus võib kaasa aidata kõigi poolehoidjate jaoks ohutu, turvalise ja sõbraliku õhkkonna loomisele ning pakkuda kanali olulise teabe edastamiseks, nagu näiteks reisisoovitused, juurdepääsuteed staadionile, kohaldatavad õigusaktid ja käitumise lubatud piirid. Samuti võiks sisse seada kergesti ligipääsetava teabe- ja kontaktpunkti, kus poolehoidjad saaksid oma küsimustele vastused.

Selline lähenemine on aidanud edendada poolehoidjate endi poolset korrakaitset poolehoidjate seas ning lihtsustanud varast ja sobivat sekkumist julgeolekuprobleemide või -riskide ilmnemise korral.

7.   PEATÜKK

Kommunikatsiooni- ja meediastrateegia

Kommunikatsioonistrateegia

Jalgpallivõistluste, turniiride ja muude rahvusvahelise ulatusega spordisündmuste eduka ohutus- ja julgeolekukontseptsiooni jaoks on oluline tõhus ja läbipaistev kommunikatsioonistrateegia.

Seetõttu peaksid korraldava riigi korrakaitseasutused põhjaliku, mitmeid asutusi hõlmava kommunikatsioonistrateegia ettevalmistamisel ja elluviimisel tegema tihedat koostööd riiklike ja kohalike ametitega, jalgpalliühingutega/korraldajaga, meediaga ja poolehoidjate rühmadega.

Kommunikatsioonistrateegia juures on ülioluline tõhus mitmeid asutusi hõlmav meediastrateegia, et kõigile osapooltele, eelkõige külastavatele poolehoidjatele edastada olulist teavet, nagu näiteks reisisoovitused, juurdepääsuteed staadionile, kohaldatavad õigusaktid ja käitumise lubatud piirid.

Keskne eesmärk peaks olema sündmuse positiivse kuvandi toetamine kohalike ja külastavate poolehoidjate, kohalike kogukondade, üldsuse ning ohutuse ja julgeoleku tagamises osalevate isikute seas. See võib kaasa aidata sõbraliku keskkonna loomisele kõigi osapoolte jaoks ning oluliselt toetada ohutus- ja julgeolekuriskide vähendamist.

Meediastrateegia

Politsei (ning laiema, mitmeid asutusi hõlmava) meediastrateegia eesmärk peaks olema vähemalt:

| — | anda teavet proaktiivsel, avatud ja läbipaistval viisil; |
| --- | --- |

—

anda teavet proaktiivsel, avatud ja läbipaistval viisil;

| — | anda usaldusväärsel ja positiivsel viisil teavet ohutus- ja julgeolekuettevalmistuste kohta; |
| --- | --- |

—

anda usaldusväärsel ja positiivsel viisil teavet ohutus- ja julgeolekuettevalmistuste kohta;

| — | edastada, et politsei eesmärk on hõlbustada poolehoidjate seaduslike kavatsuste elluviimist; |
| --- | --- |

—

edastada, et politsei eesmärk on hõlbustada poolehoidjate seaduslike kavatsuste elluviimist;

| — | selgitada, missugust laadi käitumine ei ole politsei jaoks vastuvõetav. |
| --- | --- |

—

selgitada, missugust laadi käitumine ei ole politsei jaoks vastuvõetav.

Politsei peaks tegema tihedat koostööd riiklike ja kohalike ametitega, jalgpalliühingutega/korraldajatega ning vajadusel poolehoidjate rühmadega mitmeid asutusi hõlmava meediastrateegia ettevalmistamisel ja elluviimisel, mis:

| — | proaktiivselt edendab sündmuse positiivset kuvandit; |
| --- | --- |

—

proaktiivselt edendab sündmuse positiivset kuvandit;

| — | tagab selguse, kes juhib politsei ja partnerametite puhul suhtlemist meediaga ning vastutab erinevate ohutus- ja julgeolekuaspektide jm kohta käiva teabe edastamise eest; |
| --- | --- |

—

tagab selguse, kes juhib politsei ja partnerametite puhul suhtlemist meediaga ning vastutab erinevate ohutus- ja julgeolekuaspektide jm kohta käiva teabe edastamise eest;

| — | pakub kõigile politsei ja partnerametite pressiesindajatele ühtset taustateavet ja teabetundideks vajalikku teavet (teabetundideks vajalikku teavet tuleks korrapäraselt uuendada, võttes arvesse korduvaid teemasid või küsimusi ning ilmnevaid riske või sündmusi); |
| --- | --- |

—

pakub kõigile politsei ja partnerametite pressiesindajatele ühtset taustateavet ja teabetundideks vajalikku teavet (teabetundideks vajalikku teavet tuleks korrapäraselt uuendada, võttes arvesse korduvaid teemasid või küsimusi ning ilmnevaid riske või sündmusi);

| — | tagab, et faktilist teavet edastatakse meediale ja/või avaldatakse internetis korrapäraselt spordivõistluse ettevalmistamise käigus, selle ajal ning järel; |
| --- | --- |

—

tagab, et faktilist teavet edastatakse meediale ja/või avaldatakse internetis korrapäraselt spordivõistluse ettevalmistamise käigus, selle ajal ning järel;

| — | tagab võimaluse pressi/meedia teabetundide korrapäraseks toimumiseks; |
| --- | --- |

—

tagab võimaluse pressi/meedia teabetundide korrapäraseks toimumiseks;

| — | võtab arvesse erinevate ajakirjanike/meediakanalite vajadusi/huve. |
| --- | --- |

—

võtab arvesse erinevate ajakirjanike/meediakanalite vajadusi/huve.

8.   PEATÜKK

ELi jalgpalliekspertide kohtumine

Peetakse äärmiselt soovitavaks, et iga eesistujariik korraldaks ekspertide kohtumise, millel käsitletakse järgmisi küsimusi:

| — | 1.–7. peatükis nimetatud soovitused; |
| --- | --- |

—

1.–7. peatükis nimetatud soovitused;

| — | uued suundumused/arengud poolehoidjate käitumises; |
| --- | --- |

—

uued suundumused/arengud poolehoidjate käitumises;

| — | poolehoidjate rühmade vahelised rahvusvahelised sidemed; |
| --- | --- |

—

poolehoidjate rühmade vahelised rahvusvahelised sidemed;

| — | politseitöö heade tavade tutvustamine; |
| --- | --- |

—

politseitöö heade tavade tutvustamine;

| — | muud huvipakkuvad küsimused. |
| --- | --- |

—

muud huvipakkuvad küsimused.

ELi jalgpalliekspertide kohtumine võib teha ekspertide alarühmadele ülesandeks analüüsida jalgpallivõistluste julgeoleku valdkonnas esilekerkinud küsimusi ja esitada soovitusi.

Kohtumise tulemuste kohta esitab eesistujariik nõukogule aruande. Nimetatud aruanne asendab dokumendiga 8356/01 ENFOPOL 40 nõutud iga-aastase jalgpallihuligaansust käsitleva küsimustiku.

9.   PEATÜKK

Jalgpallivõistluste ohutust ja julgeolekut käsitlevate asjakohaste dokumentide nimekiri

1.   OSA

Varem Euroopa Liidu Nõukogus vastuvõetud dokumentide loetelu

| 1. | Nõukogu 30. novembri 1993. aasta soovitus, mis käsitleb spordiürituste korraldajate vastutust. |
| --- | --- |

1.

Nõukogu 30. novembri 1993. aasta soovitus, mis käsitleb spordiürituste korraldajate vastutust.

| 2. | Nõukogu 1. detsembri 1994. aasta soovitus, mis käsitleb otsest mitteametlikku teabevahetust Kesk- ja Ida-Euroopa riikidega rahvusvaheliste spordiürituste valdkonnas (kontaktisikute võrgustik). |
| --- | --- |

2.

Nõukogu 1. detsembri 1994. aasta soovitus, mis käsitleb otsest mitteametlikku teabevahetust Kesk- ja Ida-Euroopa riikidega rahvusvaheliste spordiürituste valdkonnas (kontaktisikute võrgustik).

| 3. | Nõukogu 1. detsembri 1994. aasta soovitus, mis käsitleb teabevahetust suurürituste ja -kohtumiste korral (kontaktisikute võrgustik). |
| --- | --- |

3.

Nõukogu 1. detsembri 1994. aasta soovitus, mis käsitleb teabevahetust suurürituste ja -kohtumiste korral (kontaktisikute võrgustik).

| 4. | Nõukogu 22. aprilli 1996. aasta soovitus, mis käsitleb suuniseid jalgpallivõistlustega seotud korrarikkumiste ärahoidmiseks ja ohjeldamiseks ja millele on lisatud jalgpallihuligaanide kohta käiva politsei operatiivteabe vahetamise standardvorm (EÜT C 131, 3.5.1996, lk 1). |
| --- | --- |

4.

Nõukogu 22. aprilli 1996. aasta soovitus, mis käsitleb suuniseid jalgpallivõistlustega seotud korrarikkumiste ärahoidmiseks ja ohjeldamiseks ja millele on lisatud jalgpallihuligaanide kohta käiva politsei operatiivteabe vahetamise standardvorm (EÜT C 131, 3.5.1996, lk 1).

| 5. | 26. mai 1997. aasta ühismeede, mis käsitleb seaduslikkuse, korra ja turvalisuse alast koostööd (EÜT L 147, 5.6.1997, lk 1). |
| --- | --- |

5.

26. mai 1997. aasta ühismeede, mis käsitleb seaduslikkuse, korra ja turvalisuse alast koostööd (EÜT L 147, 5.6.1997, lk 1).

| 6. | Nõukogu 9. juuni 1997. aasta resolutsioon, mis käsitleb jalgpallihuligaansuse ärahoidmist ja ohjeldamist kogemustevahetuse, staadionilepääsu keelamise ja meediapoliitika abil (EÜT C 193, 24.6.1997, lk 1). |
| --- | --- |

6.

Nõukogu 9. juuni 1997. aasta resolutsioon, mis käsitleb jalgpallihuligaansuse ärahoidmist ja ohjeldamist kogemustevahetuse, staadionilepääsu keelamise ja meediapoliitika abil (EÜT C 193, 24.6.1997, lk 1).

| 7. | Nõukogu 21. juuni 1999. aasta resolutsioon, mis käsitleb rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel vägivalla ja korrarikkumiste ärahoidmise ja ohjeldamise meetmete ning sellega seotud rahvusvahelise politseikoostöö käsiraamatut (EÜT C 196, 13.7.1999, lk 1). |
| --- | --- |

7.

Nõukogu 21. juuni 1999. aasta resolutsioon, mis käsitleb rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel vägivalla ja korrarikkumiste ärahoidmise ja ohjeldamise meetmete ning sellega seotud rahvusvahelise politseikoostöö käsiraamatut (EÜT C 196, 13.7.1999, lk 1).

| 8. | Nõukogu 6. detsembri 2001. aasta resolutsioon, mis käsitleb rahvusvahelise mõõtmega jalgpallivõistlustel, millega on seotud vähemalt üks liikmesriik, vägivalla ja korrarikkumiste ärahoidmise ja ohjeldamise meetmete ning sellega seotud rahvusvahelise politseikoostöö soovitustega käsiraamatut (EÜT C 22, 24.1.2002, lk 1). |
| --- | --- |

8.

Nõukogu 6. detsembri 2001. aasta resolutsioon, mis käsitleb rahvusvahelise mõõtmega jalgpallivõistlustel, millega on seotud vähemalt üks liikmesriik, vägivalla ja korrarikkumiste ärahoidmise ja ohjeldamise meetmete ning sellega seotud rahvusvahelise politseikoostöö soovitustega käsiraamatut (EÜT C 22, 24.1.2002, lk 1).

| 9. | Nõukogu 25. aprilli 2002. aasta otsus rahvusvahelise mõõtmega jalgpallivõistluste turvalisuse kohta (EÜT L 121, 8.5.2002, lk 1). |
| --- | --- |

9.

Nõukogu 25. aprilli 2002. aasta otsus rahvusvahelise mõõtmega jalgpallivõistluste turvalisuse kohta (EÜT L 121, 8.5.2002, lk 1).

| 10. | Nõukogu 17. novembri 2003. aasta resolutsioon rahvusvahelise ulatusega jalgpallivõistluste toimumispaikadele juurdepääsu keelamise kasutamise kohta liikmesriikides (ELT C 281, 22.11.2003, lk 1). |
| --- | --- |

10.

Nõukogu 17. novembri 2003. aasta resolutsioon rahvusvahelise ulatusega jalgpallivõistluste toimumispaikadele juurdepääsu keelamise kasutamise kohta liikmesriikides (ELT C 281, 22.11.2003, lk 1).

| 11. | Nõukogu 4. detsembri 2006. aasta resolutsioon, mis käsitleb rahvusvahelise mõõtmega jalgpallivõistlustel, millega on seotud vähemalt üks liikmesriik, vägivalla ja korrarikkumiste ärahoidmise ja ohjeldamise meetmete ning sellega seotud rahvusvahelise politseikoostöö soovitustega käsiraamatut (ELT C 322, 29.12.2006, lk 1–39). |
| --- | --- |

11.

Nõukogu 4. detsembri 2006. aasta resolutsioon, mis käsitleb rahvusvahelise mõõtmega jalgpallivõistlustel, millega on seotud vähemalt üks liikmesriik, vägivalla ja korrarikkumiste ärahoidmise ja ohjeldamise meetmete ning sellega seotud rahvusvahelise politseikoostöö soovitustega käsiraamatut (ELT C 322, 29.12.2006, lk 1–39).

| 12. | Nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsus, millega muudetakse otsust 2002/348/JSK rahvusvahelise mõõtmega jalgpallivõistluste turvalisuse kohta (ELT L 155, 15.6.2007, lk 76–77). |
| --- | --- |

12.

Nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsus, millega muudetakse otsust 2002/348/JSK rahvusvahelise mõõtmega jalgpallivõistluste turvalisuse kohta (ELT L 155, 15.6.2007, lk 76–77).

2.   OSA

Dokumentide loetelu, mis on varem vastu võetud Euroopa Nõukogu alalises komitees, kes tegeleb Euroopa konventsiooniga pealtvaatajate vägivalla ja korrarikkumiste kohta spordiüritustel ja eelkõige jalgpallivõistlustel

| 1. | Euroopa konventsioon pealtvaatajate vägivalla ja korrarikkumiste kohta spordiüritustel ja eelkõige jalgpallivõistlustel. |
| --- | --- |

1.

Euroopa konventsioon pealtvaatajate vägivalla ja korrarikkumiste kohta spordiüritustel ja eelkõige jalgpallivõistlustel.

| 2. | Soovitus Rec (1999) 1 korrapidamise kohta. |
| --- | --- |

2.

Soovitus Rec (1999) 1 korrapidamise kohta.

| 3. | Soovitus Rec (1999) 2 tarade eemaldamise kohta staadionidelt. |
| --- | --- |

3.

Soovitus Rec (1999) 2 tarade eemaldamise kohta staadionidelt.

| 4. | Ministrite komitee soovitus Rec (2001) 6 liikmesriikidele rassismi, ksenofoobia ja rassilise sallimatuse vältimiseks spordis. |
| --- | --- |

4.

Ministrite komitee soovitus Rec (2001) 6 liikmesriikidele rassismi, ksenofoobia ja rassilise sallimatuse vältimiseks spordis.

| 5. | Soovitus Rec (1989) 1 piletimüügi suuniste kohta ning |
| --- | --- |

5.

Soovitus Rec (1989) 1 piletimüügi suuniste kohta ning

| 6. | Soovitus Rec (2002) 1 piletimüügi suuniste kohta rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel. |
| --- | --- |

6.

Soovitus Rec (2002) 1 piletimüügi suuniste kohta rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.

| 7. | Soovitus Rec (2003) 1 sotsiaal- ja haridusmeetmete rolli kohta vägivalla vältimisel spordis ning käsiraamat vägivalla vältimisest spordis. |
| --- | --- |

7.

Soovitus Rec (2003) 1 sotsiaal- ja haridusmeetmete rolli kohta vägivalla vältimisel spordis ning käsiraamat vägivalla vältimisest spordis.

| 8. | Soovitus Rec (2008) 1 kutseliste spordisündmuste korraldajate ja ametivõimude võetavate meetmete kontrollnimekirja kohta. |
| --- | --- |

8.

Soovitus Rec (2008) 1 kutseliste spordisündmuste korraldajate ja ametivõimude võetavate meetmete kontrollnimekirja kohta.

| 9. | Soovitus Rec (2008) 2 külaliskorrapidajate kasutamise kohta. |
| --- | --- |

9.

Soovitus Rec (2008) 2 külaliskorrapidajate kasutamise kohta.

| 10. | Soovitus Rec (2008) 3 pürotehniliste vahendite kasutamise kohta spordisündmustel. |
| --- | --- |

10.

Soovitus Rec (2008) 3 pürotehniliste vahendite kasutamise kohta spordisündmustel.

| 11. | Soovitus Rec (2009) 1 avalike ühisvaatamise alade kohta suurtel spordisündmustel. |
| --- | --- |

11.

Soovitus Rec (2009) 1 avalike ühisvaatamise alade kohta suurtel spordisündmustel.

| 12. | Soovitus majutuse ja toitlustuse põhimõtete kohta spordisündmuste korraldamisel (lõpetamata). |
| --- | --- |

12.

Soovitus majutuse ja toitlustuse põhimõtete kohta spordisündmuste korraldamisel (lõpetamata).

---

(1)  Riskianalüüs tähendab riigi rahvuskoondise ja klubide poolehoidjate profiili koostamist, sealhulgas esitatakse riskigrupid ja nende suhted teiste poolehoidjatega enda riigis ja välismaal, sealhulgas kohaliku elanikkonna rühmad ja asjaolud, mis võivad suurendada võimalikku riski (sealhulgas kokkupuuted politsei ja korrapidajatega).

(2)  RJT veebisait on väga turvaline veebisait, mis on kättesaadav üksnes RJTdele ja mis sisaldab teavet rahvusvahelise ulatusega jalgpallivõistluste kohta (näiteks klubi ülevaade, võistluse eelsed ja järgsed aruanded).

(3)  Nõukogu otsus 2008/615/JSK, 23. juuni 2008, piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (EÜT L 210, 6.8.2008, lk 1).

(4)  Vt 2. liites esitatud Europoli toodete ja teenuste taotlemise ajakava.

(5)  Nõukogu otsus 2008/616/JSK, 23. juuni 2008, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (EÜT L 210, 6.8.2008, lk 12).

(6)  Vt tsiviil- ja kriminaalvastutust käsitleva nõukogu Prümi otsuse artikleid 21 ja 22.

1. liide

Dünaamiline riskihindamine ja rahvahulga ohjamine

Võttes arvesse:

| — | dokumenti 8241/05 ENFOPOL 40, mis käsitleb dünaamilist riskihindamist seoses rahvusvaheliste jalgpallivõistlustega; |
| --- | --- |

—

dokumenti 8241/05 ENFOPOL 40, mis käsitleb dünaamilist riskihindamist seoses rahvusvaheliste jalgpallivõistlustega;

| — | dokumenti 8243/05 ENFOPOL 41, mis käsitleb politsei taktikalist tegutsemist seoses avaliku korra tagamisega rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel; |
| --- | --- |

—

dokumenti 8243/05 ENFOPOL 41, mis käsitleb politsei taktikalist tegutsemist seoses avaliku korra tagamisega rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel;

| — | 2004. aasta Euroopa meistrivõistluste ja järgnevate turniiride kogemusi ja õppetunde; |
| --- | --- |

—

2004. aasta Euroopa meistrivõistluste ja järgnevate turniiride kogemusi ja õppetunde;

| — | 3D-lähenemisena (dialogue, de-escalation and determination ehk dialoog, pingeleevendus ja otsustavus) tuntud korrakaitsepõhimõtte hindamist 2008. aasta Euroopa meistrivõistluste käigus, |
| --- | --- |

—

3D-lähenemisena (dialogue, de-escalation and determination ehk dialoog, pingeleevendus ja otsustavus) tuntud korrakaitsepõhimõtte hindamist 2008. aasta Euroopa meistrivõistluste käigus,

tuleks spordisündmuse eel, ajal ja järel kohaldada ohutus- ja julgeolekuriski hindamisel järgmisi kaalutlusi.

Põhiprintsiibid

Praegune arusaam tõhusast rahvahulga ohjamisest peab oluliseks:

| — | tagada osaleva rahvahulga arusaam, et tegemist on vajaliku korrakaitsega; |
| --- | --- |

—

tagada osaleva rahvahulga arusaam, et tegemist on vajaliku korrakaitsega;

| — | vältida jõu kasutamist kogu rahvahulga suhtes, kui avalikku korda ohustab vaid väike osa sellest; |
| --- | --- |

—

vältida jõu kasutamist kogu rahvahulga suhtes, kui avalikku korda ohustab vaid väike osa sellest;

| — | hoiduda tagaplaanile ja kasutada korrakaitsel nn astmelist taktikat, mis parandab politsei kommunikatsiooni-, dialoogi- ja dünaamilise riskihindamise suutlikkust. |
| --- | --- |

—

hoiduda tagaplaanile ja kasutada korrakaitsel nn astmelist taktikat, mis parandab politsei kommunikatsiooni-, dialoogi- ja dünaamilise riskihindamise suutlikkust.

Hõlbustamine

| — | kasutama peaks ennetavat strateegilist lähenemist ja väiksema mõjuga, mitte repressiivset sekkumist; |
| --- | --- |

—

kasutama peaks ennetavat strateegilist lähenemist ja väiksema mõjuga, mitte repressiivset sekkumist;

| — | on oluline, et politsei strateegia ja taktika arvestaks operatsiooni igas etapis poolehoidjate seaduslike kavatsustega ja hõlbustaks rahumeelsete kavatsuste elluviimist (näiteks tõsta esile oma kuuluvust ja kultuuri, reisida ohutult spordisündmuse paika ja sealt tagasi); |
| --- | --- |

—

on oluline, et politsei strateegia ja taktika arvestaks operatsiooni igas etapis poolehoidjate seaduslike kavatsustega ja hõlbustaks rahumeelsete kavatsuste elluviimist (näiteks tõsta esile oma kuuluvust ja kultuuri, reisida ohutult spordisündmuse paika ja sealt tagasi);

| — | kui poolehoidjate käitumisele on vaja kehtestada piiranguid, on oluline neile selgitada, mis põhjusel on politsei meetmeid võtnud ja millised muud vahendid teeb politsei kättesaadavaks poolehoidjate seaduslike eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

—

kui poolehoidjate käitumisele on vaja kehtestada piiranguid, on oluline neile selgitada, mis põhjusel on politsei meetmeid võtnud ja millised muud vahendid teeb politsei kättesaadavaks poolehoidjate seaduslike eesmärkide saavutamiseks.

Tasakaal

| — | massiürituste ajal võib avaliku korra ohuriski tase muutuda kiiresti; |
| --- | --- |

—

massiürituste ajal võib avaliku korra ohuriski tase muutuda kiiresti;

| — | oluline on politsei kokkupuute korral rahvahulgaga hoida politsei tegevuse laad proportsioonis ohu tasandi, allikate ja iseloomuga; |
| --- | --- |

—

oluline on politsei kokkupuute korral rahvahulgaga hoida politsei tegevuse laad proportsioonis ohu tasandi, allikate ja iseloomuga;

| — | on oluline kasutada astmelist korrakaitset, mida on võimalik otsekohe muuta vastavalt riski ilmnemisele ja taandumisele ning riski iseloomule ja tasandile; |
| --- | --- |

—

on oluline kasutada astmelist korrakaitset, mida on võimalik otsekohe muuta vastavalt riski ilmnemisele ja taandumisele ning riski iseloomule ja tasandile;

| — | tasakaalu saavutamise korral suureneb tõenäosus, et rahvahulga enamus tajub politsei tegevust vajalikuna ja väheneb tõenäosus, et nad toetavad vastasseisu taotlevaid inimesi ja sidestuvad nendega; |
| --- | --- |

—

tasakaalu saavutamise korral suureneb tõenäosus, et rahvahulga enamus tajub politsei tegevust vajalikuna ja väheneb tõenäosus, et nad toetavad vastasseisu taotlevaid inimesi ja sidestuvad nendega;

| — | seetõttu on vahejuhtumite tõenäosuse ja ulatuse vähendamiseks äärmiselt tähtis, et riskihinnangud oleksid täpsed ja et neid võetaks politsei taktika kujundamisel pidevalt arvesse. |
| --- | --- |

—

seetõttu on vahejuhtumite tõenäosuse ja ulatuse vähendamiseks äärmiselt tähtis, et riskihinnangud oleksid täpsed ja et neid võetaks politsei taktika kujundamisel pidevalt arvesse.

Vahetegemine

| — | valimatu jõu kasutamine võib rahvahulkade dünaamikat mõjutades kaasa tuua avaliku korra rikkumise laienemise ja süvenemise; |
| --- | --- |

—

valimatu jõu kasutamine võib rahvahulkade dünaamikat mõjutades kaasa tuua avaliku korra rikkumise laienemise ja süvenemise;

| — | seetõttu on vahetegemine üksikutel endast ohtu kujutavatel poolehoidjatel ja ülejäänud poolehoidjatel aspekt, mis tuleb lülitada igasse rahvahulkade ohjamist puudutavasse strateegilisse ja taktikalisse otsusesse (st väljaõpe, planeerimine, teavitus ja operatiivtegevus); |
| --- | --- |

—

seetõttu on vahetegemine üksikutel endast ohtu kujutavatel poolehoidjatel ja ülejäänud poolehoidjatel aspekt, mis tuleb lülitada igasse rahvahulkade ohjamist puudutavasse strateegilisse ja taktikalisse otsusesse (st väljaõpe, planeerimine, teavitus ja operatiivtegevus);

| — | ei ole asjakohane võtta meetmeid terve juhtumisi kohal oleva rahvahulga vastu, välja arvatud juhul, kui on tõendeid, et nad üheskoos püüavad õhutada avaliku korra rikkumisele. |
| --- | --- |

—

ei ole asjakohane võtta meetmeid terve juhtumisi kohal oleva rahvahulga vastu, välja arvatud juhul, kui on tõendeid, et nad üheskoos püüavad õhutada avaliku korra rikkumisele.

Dialoog

| — | oluline on proaktiivne suhtlemine poolehoidjatega. See saavutatakse kõige paremini hea suhtlemisoskusega politseiametnike abil; |
| --- | --- |

—

oluline on proaktiivne suhtlemine poolehoidjatega. See saavutatakse kõige paremini hea suhtlemisoskusega politseiametnike abil;

| — | tähelepanu keskmes on sõbraliku õhkkonna loomine ja võimaliku konflikti ärahoidmine; |
| --- | --- |

—

tähelepanu keskmes on sõbraliku õhkkonna loomine ja võimaliku konflikti ärahoidmine;

| — | selline lähenemine võib aidata koguda kvaliteetset teavet poolehoidjate kavatsuste, vaadete, probleemide ja tunnete kohta ning muud teavet võimaliku ohu kohta; |
| --- | --- |

—

selline lähenemine võib aidata koguda kvaliteetset teavet poolehoidjate kavatsuste, vaadete, probleemide ja tunnete kohta ning muud teavet võimaliku ohu kohta;

| — | samuti võimaldab see politseil anda tagasisidet poolehoidjate murettegevast käitumisest, sellest tulenevatest ohtudest neile ning ilmnevate probleemide lahendustest. |
| --- | --- |

—

samuti võimaldab see politseil anda tagasisidet poolehoidjate murettegevast käitumisest, sellest tulenevatest ohtudest neile ning ilmnevate probleemide lahendustest.

Hea tava mudelid

Enne spordisündmust

Riskihindamine peaks võtma arvesse järgmist:

| — | politsei tähelepanu all oleva poolehoidjate rühma kultuur (näiteks iseloomulik käitumine, motiivid ja kavatsused); |
| --- | --- |

—

politsei tähelepanu all oleva poolehoidjate rühma kultuur (näiteks iseloomulik käitumine, motiivid ja kavatsused);

| — | ohumõjuga faktorid, näiteks teiste rühmade (vastaspoole poolehoidjate ja/või kohalike kogukondade) tegevus, tunded, ajalugu ja kõik muu, millel on eriline tähendus (kuupäevad, paigad, tegutsemisvormid, sümbolid); |
| --- | --- |

—

ohumõjuga faktorid, näiteks teiste rühmade (vastaspoole poolehoidjate ja/või kohalike kogukondade) tegevus, tunded, ajalugu ja kõik muu, millel on eriline tähendus (kuupäevad, paigad, tegutsemisvormid, sümbolid);

| — | asjaolud, mis tõenäoliselt mõjutavad avalikule korrale eeldatavalt ohtu kujutavate poolehoidjate või rühmade käitumist või nendest lähtuvat ohtu. |
| --- | --- |

—

asjaolud, mis tõenäoliselt mõjutavad avalikule korrale eeldatavalt ohtu kujutavate poolehoidjate või rühmade käitumist või nendest lähtuvat ohtu.

Määratleda tuleb käitumise lubatud piirid ja seada prioriteediks nende teadaandmine poolehoidjate organisatsioonidele. Kaaluda tuleks poolehoidjatele antavat soovitust koguneda ohutus/kontrollitud keskkonnas (näiteks poolehoidjate alas).

Sellise teabe ja konkreetse spordivõistluse kohta käiva operatiivteabe põhjal peaks olema võimalik prognoosida ja eristada, millise võistlusega kaasneb tavapärane ja millise võistlusega suurenenud oht avalikule korrale.

On oluline teha selget vahet konkreetset liiki vahejuhtumitega seotud ohtude vahel, näiteks oht avalikule korrale ja avalikkuse ohutusele, massiüritustega seotud kuritegevus ja terrorism.

Esmane kontakt

Kuna avalikku korda ähvardava ohu tase ei ole püsiv, vaid äärmiselt dünaamiline, võib see olude muutudes kiiresti suureneda ja väheneda. Ohutaset tuleb seetõttu jooksvalt jälgida ja õigesti hinnata.

Selle saavutamiseks:

| — | peaks politsei astuma tihedasse positiivsesse otsesuhtlusesse poolehoidjatega (mitteagressiivne poos, naeratus, liikumine tavalises vormiriietuses paarikaupa või väikestes rühmades, hajutatus läbi terve rahvahulga, vastutulek pildistamissoovidele jne); |
| --- | --- |

—

peaks politsei astuma tihedasse positiivsesse otsesuhtlusesse poolehoidjatega (mitteagressiivne poos, naeratus, liikumine tavalises vormiriietuses paarikaupa või väikestes rühmades, hajutatus läbi terve rahvahulga, vastutulek pildistamissoovidele jne);

| — | kui keelebarjäär puudub, peaksid politseiametnikud proovima poolehoidjatega suhelda, et koguda teavet nende käitumisviisi, kavatsuste, probleemide ja tunnete kohta ning muud käitumisega seotud teavet; |
| --- | --- |

—

kui keelebarjäär puudub, peaksid politseiametnikud proovima poolehoidjatega suhelda, et koguda teavet nende käitumisviisi, kavatsuste, probleemide ja tunnete kohta ning muud käitumisega seotud teavet;

| — | eriüksused (st kaitsevahenditega, sõidukitega jne varustatud nn märuliüksused) tuleks hoida varjatud kohas, kui olukord ei nõua jõulisemat sekkumist. |
| --- | --- |

—

eriüksused (st kaitsevahenditega, sõidukitega jne varustatud nn märuliüksused) tuleks hoida varjatud kohas, kui olukord ei nõua jõulisemat sekkumist.

See aitab korraldava riigi politseil koguda teavet ja edastada taktikalise tegutsemise kohta käivaid otsuseid, mis põhinevad jätkuval ja pideval riskihindamisel.

Ohu suurenemine

Kui ohtlikud olukorrad on määratletud, on oluline:

| — | teatada ohtu kujutavatele isikutele, et nad kutsuvad esile võimalikku politsei sekkumist; |
| --- | --- |

—

teatada ohtu kujutavatele isikutele, et nad kutsuvad esile võimalikku politsei sekkumist;

| — | kui juhtumisse on segatud külalispoolehoidjad, peaks korraldava riigi politsei hinnangut kinnitama külalispolitseidelegatsioon. |
| --- | --- |

—

kui juhtumisse on segatud külalispoolehoidjad, peaks korraldava riigi politsei hinnangut kinnitama külalispolitseidelegatsioon.

Kui eespool nimetatud meetmed olukorda ei lahenda, võib politsei olla sunnitud kasutama suuremat jõudu. Selles etapis on politsei tegevuse eesmärk minimeerida edasist ohtu ja seetõttu on oluline, et meetmetega (näiteks valimatu jõu kasutamine) ei õhutata pingeid. Kui määratletakse võimalus, et oht võib suureneda, siis:

| — | on tähtis, et teave ohuks olevate isikute ja ohu iseloomu kohta edastatakse rakendatavatele eriüksustele selgelt, et jõu kasutamist oleks võimalik piisavalt täpselt suunata; |
| --- | --- |

—

on tähtis, et teave ohuks olevate isikute ja ohu iseloomu kohta edastatakse rakendatavatele eriüksustele selgelt, et jõu kasutamist oleks võimalik piisavalt täpselt suunata;

| — | ohtu mittekujutavatel isikutel tuleks võimaldada paigast lahkuda ja/või anda neile aega ise kord jalule seada. |
| --- | --- |

—

ohtu mittekujutavatel isikutel tuleks võimaldada paigast lahkuda ja/või anda neile aega ise kord jalule seada.

Pingeleevendus:

| — | kui vahejuhtum (vahejuhtumid) on lahendatud, tuleks korrakaitse viia tagasi sobivale tasemele. |
| --- | --- |

—

kui vahejuhtum (vahejuhtumid) on lahendatud, tuleks korrakaitse viia tagasi sobivale tasemele.

Pärast spordisündmust:

| — | tuleks läbi viia põhjalik teabevahetus ning RJT peab säilitama kogu asjakohase teabe (näiteks sündmuse eel ja ajal saadud teabe kvaliteet, poolehoidjate käitumine ja ohjamine, politsei taktika ja lubatud käitumise piiride jõustamine). |
| --- | --- |

—

tuleks läbi viia põhjalik teabevahetus ning RJT peab säilitama kogu asjakohase teabe (näiteks sündmuse eel ja ajal saadud teabe kvaliteet, poolehoidjate käitumine ja ohjamine, politsei taktika ja lubatud käitumise piiride jõustamine).

Image

Image

2. liide

Europoli toodete ja teenuste taotlemise ajakava
   (1)

| | Ametlik taotlus Europolile |
| --- | --- |
| Esialgne üldine ohuhinnang spordisündmusega seotud organiseeritud kuritegevusele | K (2)–12 kuud |
| Spordisündmusega seotud terrorismiohu esialgne üldine hinnang | K–12 kuud |
| Esialgse üldise ohuhinnangu ja terrorismiohu esialgse üldise hinnangu ajakohastamine | K–6 kuud |
| Konkreetne ohuhinnang (kuritegevusvaldkond) | K–6 kuud |
| Tegevuse analüütiline tugi olemasolevate Europoli tööfailide baasil | K–4 kuud |
| Strateegilise analüüsi teemaline koolituskursus | K–8 kuud |
| Tegevusanalüüsi teemaline koolituskursus | K–8 kuud |
| Spetsialistide (konkreetne kuritegevusvaldkond) koolituskursused | K–6 kuud |
| Europoli kohapealne kontaktametnik | K–12 kuud |

Ametlik taotlus Europolile

Esialgne üldine ohuhinnang spordisündmusega seotud organiseeritud kuritegevusele

K (2)–12 kuud

Spordisündmusega seotud terrorismiohu esialgne üldine hinnang

K–12 kuud

Esialgse üldise ohuhinnangu ja terrorismiohu esialgse üldise hinnangu ajakohastamine

K–6 kuud

Konkreetne ohuhinnang (kuritegevusvaldkond)

K–6 kuud

Tegevuse analüütiline tugi olemasolevate Europoli tööfailide baasil

K–4 kuud

Strateegilise analüüsi teemaline koolituskursus

K–8 kuud

Tegevusanalüüsi teemaline koolituskursus

K–8 kuud

Spetsialistide (konkreetne kuritegevusvaldkond) koolituskursused

K–6 kuud

Europoli kohapealne kontaktametnik

K–12 kuud

---

(1)  Europoli toetus liikmesriikidele – suured rahvusvahelised spordisündmused (Europoli toimik nr: 2570-50r1).

(2)  Spordisündmuse alguskuupäev.

3. liide

Politseiniku tunnusvesti kirjeldus ja näidis

Tegemist on (üle pea) selgatõmmatava lahtise vestiga

Värv: tumesinine (NATO BLUE)

Värvikood: Pantone 279C

Tunnustähised

Üksainus sõna: POLICE (ainult inglise keeles) raamiga kastis, mis on paigutatud nii vesti esi- kui tagakülje keskele.

Sõna POLICE tähed ja raam: tumesinisel (Nato Blue) taustal.

Nii tähed kui ka ümbritsev raam on helendavalt hõbedased.

| Kasti mõõtmed | = | 25 cm × 9 cm |
| --- | --- | --- |

Kasti mõõtmed

=

25 cm × 9 cm

| POLICE tähed | : | laius | = | 1,3 cm tähe kohta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| kõrgus | = | 7,5 cm |

POLICE tähed

:

laius

=

1,3 cm tähe kohta

kõrgus

=

7,5 cm

Vesti esikülg:

Rinnal vasakul pool (POLICE-tekstiga kasti kohal): rahvuslipp mõõtmetega 10 cm × 7 cm – pealetikitud / külgeõmmeldud või plastikust ümbrises.

Rinnal paremal pool (POLICE-tekstiga kasti kohal): ELi sümbol mõõtmetega 8 cm × 8 cm

POLICE-tekstiga kasti all peaks olema üle vesti esikülje ulatuv 5 cm laiune helendav hõbedane riba.

Vesti tagakülg:

Rahvuslipp POLICE-tekstiga kasti kohal: 10 cm × 7 cm.

POLICE-tekstiga kasti all peaks olema üle vesti tagakülje ulatuv 5 cm laiune helendav hõbedane riba.

Vesti peaks olema võimalik selga kinnitada mõlemal küljel paiknevate takjapael- või trukk-kinniste abil.

Image

4. liide

Poolehoidjate kategooria

| | | |
| --- | --- | --- |
| A-kategooria | | Ohutu |
| B-kategooria | | Ohtlik |
| C-kategooria | |

A-kategooria

Image

Ohutu

B-kategooria

Image

Ohtlik

C-kategooria

Image

Ohtliku poolehoidja mõiste

Tuntud või tundmatu isik, keda võib pidada võimalikuks ohuks avalikule korrale või kellelt võib oodata ettekavatsetud või spontaanset antisotsiaalset käitumist seoses jalgpallivõistlusega või selle ajal (vt dünaamilist riskihinnangut).

Ohutu poolehoidja mõiste

Tuntud või tundmatu isik, keda võib pidada ohutuks ettekavatsetud või spontaanse vägivalla või korrarikkumise põhjustamise või sellele kaasaaitamise seisukohast jalgpallivõistluse ajal või sellega seoses.

OHTLIKE POOLEHOIDJATE KONTROLLNIMEKIRI

| Elemendid | Toetavad märkused |
| --- | --- |
| AVALIK KORD

  Klubidevaheline varasem vastasseis
  Eeldatav vägivald
  Rassistlik käitumine
  Külalismeeskonna poolehoidjate tõenäoline viibimine kodupubliku sektoris
  Väljakule tungimine
  Alkoholiga seotud probleemid
  Relvade kasutamine
  Politsei taktika alased teadmised
  Muu

  AVALIKKUSE TURVALISUS

  Terrorismioht
  Poliitiline pinge / loosungite kasutamine
  Signaalrakettide/ilutulestiku kasutamise tõenäosus
  Piletita poolehoidjate saabumine
  Musta turu piletid
  Muu

  KURITEGEVUS

  Võltspiletid
  Ebaseaduslike uimastite müük/kasutamine
  Muu | |

Elemendid

Toetavad märkused

AVALIK KORD

Klubidevaheline varasem vastasseis

Eeldatav vägivald

Rassistlik käitumine

Külalismeeskonna poolehoidjate tõenäoline viibimine kodupubliku sektoris

Väljakule tungimine

Alkoholiga seotud probleemid

Relvade kasutamine

Politsei taktika alased teadmised

Muu

AVALIKKUSE TURVALISUS

Terrorismioht

Poliitiline pinge / loosungite kasutamine

Signaalrakettide/ilutulestiku kasutamise tõenäosus

Piletita poolehoidjate saabumine

Musta turu piletid

Muu

KURITEGEVUS

Võltspiletid

Ebaseaduslike uimastite müük/kasutamine

Muu

---

III Ettevalmistavad aktid

LIIKMESRIIKIDE ALGATUSED

| 24.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 165/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 165/22

---

Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Austria Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi, ..., mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades, kohta

2010/C 165/02

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 82 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Austria Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatust,

pärast õigusakti eelnõu edastamist riikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit on seadnud endale eesmärgiks säilitada ja arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit on seadnud endale eesmärgiks säilitada ja arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala.

| (2) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõike 1 kohaselt põhineb kriminaalasjades tehtav õigusalane koostöö liidus kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõttel, mida liidus nimetatakse 15.–16. oktoobril 1999 Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisest alates kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö nurgakiviks. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõike 1 kohaselt põhineb kriminaalasjades tehtav õigusalane koostöö liidus kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõttel, mida liidus nimetatakse 15.–16. oktoobril 1999 Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisest alates kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö nurgakiviks.

| (3) | Nõukogu 22. juuli 2003. aasta raamotsuses 2003/577/JHA (vara või tõendite arestimise otsuste täitmise kohta) (1) Euroopa Liidus käsitletakse otsuste kohest vastastikust tunnustamist, mis on vajalik tõendite hävitamise, muutmise, eemaldamise, edastamise või kõrvaldamise vältimiseks. Kuna õigusakt käsitleb üksnes arestimist, peab arestimisotsusele siiski lisama eraldi taotluse tõendite üleandmiseks määruse koostanud riigile kooskõlas kriminaalasjades osutatava vastastikuse õigusabi suhtes kohaldatavate eeskirjadega. Selle tulemusena on menetlus kaheetapiline, mis vähendab selle tõhusust. Peale selle on kõnealuse menetluse asemel võimalik kasutada muid tavapäraseid koostöövahendeid ja seetõttu kasutavad pädevad asutused seda tegelikult harva. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 22. juuli 2003. aasta raamotsuses 2003/577/JHA (vara või tõendite arestimise otsuste täitmise kohta) (1) Euroopa Liidus käsitletakse otsuste kohest vastastikust tunnustamist, mis on vajalik tõendite hävitamise, muutmise, eemaldamise, edastamise või kõrvaldamise vältimiseks. Kuna õigusakt käsitleb üksnes arestimist, peab arestimisotsusele siiski lisama eraldi taotluse tõendite üleandmiseks määruse koostanud riigile kooskõlas kriminaalasjades osutatava vastastikuse õigusabi suhtes kohaldatavate eeskirjadega. Selle tulemusena on menetlus kaheetapiline, mis vähendab selle tõhusust. Peale selle on kõnealuse menetluse asemel võimalik kasutada muid tavapäraseid koostöövahendeid ja seetõttu kasutavad pädevad asutused seda tegelikult harva.

| (4) | Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta raamotsus 2008/978/JSK (mis käsitleb Euroopa tõendikogumismäärust esemete, dokumentide ja andmete kogumiseks kriminaalmenetluses kasutamise eesmärgil) (2) võeti vastu, et kohaldada selles osas vastastikuse tunnustamise põhimõtet. Euroopa tõendikogumismäärust kohaldatakse aga üksnes juba olemasolevate tõendite suhtes ja seega hõlmab see kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö piiratud osa, mis on seotud tõenditega. Kõnealuse õigusakti piiratud kohaldamisala tõttu võivad pädevad asutused kasutada uut korda või vastastikuse õigusabi menetlusi, mida kohaldatakse igal juhul Euroopa tõendikogumismääruse kohaldamisalast välja jäävate tõendite suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta raamotsus 2008/978/JSK (mis käsitleb Euroopa tõendikogumismäärust esemete, dokumentide ja andmete kogumiseks kriminaalmenetluses kasutamise eesmärgil) (2) võeti vastu, et kohaldada selles osas vastastikuse tunnustamise põhimõtet. Euroopa tõendikogumismäärust kohaldatakse aga üksnes juba olemasolevate tõendite suhtes ja seega hõlmab see kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö piiratud osa, mis on seotud tõenditega. Kõnealuse õigusakti piiratud kohaldamisala tõttu võivad pädevad asutused kasutada uut korda või vastastikuse õigusabi menetlusi, mida kohaldatakse igal juhul Euroopa tõendikogumismääruse kohaldamisalast välja jäävate tõendite suhtes.

| (5) | Pärast raamotsuste 2003/577/JSK ja 2008/978/JSK vastuvõtmist on selgunud, et olemasolev tõendikogumise raamistik on liiga killustatud ja liiga keeruline. Seetõttu on vaja uut lähenemisviisi. |
| --- | --- |

(5)

Pärast raamotsuste 2003/577/JSK ja 2008/978/JSK vastuvõtmist on selgunud, et olemasolev tõendikogumise raamistik on liiga killustatud ja liiga keeruline. Seetõttu on vaja uut lähenemisviisi.

| (6) | 11. detsembril 2009 vastu võetud Stockholmi programmis otsustas Euroopa Ülemkogu, et jätkata tuleks kõikehõlmava süsteemi loomist, mille abil saadakse tõendeid piiriülese mõõtmega kohtuasjades ning mis tugineb vastastikuse tunnustamise põhimõttele. Euroopa Ülemkogu märkis, et kõnealuses valdkonnas moodustavad olemaolevad vahendid killustatud süsteemi ja vaja on uut lähenemisviisi, mis põhineb vastastikuse tunnustamise põhimõttel, kuid võtab samuti arvesse vastastikuse õigusabi traditsioonilise süsteemi paindlikkust. Seetõttu kutsus Euroopa Ülemkogu üles looma terviklikku süsteemi, millega kõnealuses valdkonnas asendatakse kõik kehtivad õigusaktid (sealhulgas raamotsus, mis käsitleb Euroopa tõendikogumismäärust) ning mis hõlmab võimalikult suurel määral igat liiki tõendeid, sisaldab täitmise tähtaegu ja piirab võimalikult suurel määral keeldumise aluseid. |
| --- | --- |

(6)

11. detsembril 2009 vastu võetud Stockholmi programmis otsustas Euroopa Ülemkogu, et jätkata tuleks kõikehõlmava süsteemi loomist, mille abil saadakse tõendeid piiriülese mõõtmega kohtuasjades ning mis tugineb vastastikuse tunnustamise põhimõttele. Euroopa Ülemkogu märkis, et kõnealuses valdkonnas moodustavad olemaolevad vahendid killustatud süsteemi ja vaja on uut lähenemisviisi, mis põhineb vastastikuse tunnustamise põhimõttel, kuid võtab samuti arvesse vastastikuse õigusabi traditsioonilise süsteemi paindlikkust. Seetõttu kutsus Euroopa Ülemkogu üles looma terviklikku süsteemi, millega kõnealuses valdkonnas asendatakse kõik kehtivad õigusaktid (sealhulgas raamotsus, mis käsitleb Euroopa tõendikogumismäärust) ning mis hõlmab võimalikult suurel määral igat liiki tõendeid, sisaldab täitmise tähtaegu ja piirab võimalikult suurel määral keeldumise aluseid.

| (7) | Kõnealune uus lähenemisviis põhineb ühtsel vahendil, mida nimetatakse Euroopa uurimismääruseks. Euroopa uurimismäärus koostatakse tõendite kogumise eesmärgil ühe või mitme konkreetse uurimistoimingu teostamiseks täidesaatvas riigis. See hõlmab täidesaatva asutuse või ametiisiku valduses juba olemasolevate tõendite saamist. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealune uus lähenemisviis põhineb ühtsel vahendil, mida nimetatakse Euroopa uurimismääruseks. Euroopa uurimismäärus koostatakse tõendite kogumise eesmärgil ühe või mitme konkreetse uurimistoimingu teostamiseks täidesaatvas riigis. See hõlmab täidesaatva asutuse või ametiisiku valduses juba olemasolevate tõendite saamist.

| (8) | Euroopa uurimismäärusel on horisontaalne kohaldamisala ja seetõttu kohaldatakse seda peaaegu kõikide uurimistoimingute suhtes. Mõne toimingu jaoks on vaja aga erieeskirju ja neid on parem käsitleda eraldi, näiteks ühise uurimisrühma loomine ja tõendite kogumine sellise rühma kaudu ning samuti mõned elektroonilise side pealtkuulamise erivormid (vahetult edastatav pealtkuulamine ja satelliitside pealtkuulamine). Nimetatud liiki toimingute suhtes tuleks jätkuvalt kohaldada olemasolevaid õigusakte. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa uurimismäärusel on horisontaalne kohaldamisala ja seetõttu kohaldatakse seda peaaegu kõikide uurimistoimingute suhtes. Mõne toimingu jaoks on vaja aga erieeskirju ja neid on parem käsitleda eraldi, näiteks ühise uurimisrühma loomine ja tõendite kogumine sellise rühma kaudu ning samuti mõned elektroonilise side pealtkuulamise erivormid (vahetult edastatav pealtkuulamine ja satelliitside pealtkuulamine). Nimetatud liiki toimingute suhtes tuleks jätkuvalt kohaldada olemasolevaid õigusakte.

| (9) | Käesolevat direktiivi ei kohaldata 19. juunil 1990. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni (3) artiklis 40 osutatud piiriülese jälgimise suhtes |
| --- | --- |

(9)

Käesolevat direktiivi ei kohaldata 19. juunil 1990. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni (3) artiklis 40 osutatud piiriülese jälgimise suhtes

| (10) | Euroopa uurimismäärus peaks keskenduma uurimistoimingule, mis tuleb teostada. Määruse koostanud asutus või ametiisik saab kõige paremini otsustada talle teadaolevate asjaomase uurimise üksikasjade põhjal, millist toimingut tuleb kasutada. Täidesaatval asutusel või ametiisikul peaks aga olema võimalus kasutada muud liiki toimingut juhul, kui taotletavat toimingut ei ole tema siseriiklikus õiguses olemas või seda ei saa siseriikliku õiguse kohaselt kasutada või kui muud liiki toiminguga saadakse leebemaid sunnivahendeid kasutades sama tulemus nagu Euroopa uurimismäärusega ette nähtud toiminguga. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa uurimismäärus peaks keskenduma uurimistoimingule, mis tuleb teostada. Määruse koostanud asutus või ametiisik saab kõige paremini otsustada talle teadaolevate asjaomase uurimise üksikasjade põhjal, millist toimingut tuleb kasutada. Täidesaatval asutusel või ametiisikul peaks aga olema võimalus kasutada muud liiki toimingut juhul, kui taotletavat toimingut ei ole tema siseriiklikus õiguses olemas või seda ei saa siseriikliku õiguse kohaselt kasutada või kui muud liiki toiminguga saadakse leebemaid sunnivahendeid kasutades sama tulemus nagu Euroopa uurimismäärusega ette nähtud toiminguga.

| (11) | Ilma et see piiraks täidesaatva riigi õiguses sätestatud aluspõhimõtete kohaldamist, peaks Euroopa uurimismääruse täitmine olema võimalikult suuremal määral korraldatud vastavalt määruse koostanud riigi poolt selgesõnaliselt esitatud formaalsustele ja menetlustele. Määruse koostanud asutus või ametiisik võib nõuda, et määruse koostanud riigi üks või mitu asutust või ametiisikut abistavad täidesaatva riigi pädevaid asutusi või ametiisikuid Euroopa uurimismääruse täitmisel. Nimetatud võimalus ei tähenda, et määruse koostanud riigi asutustele või ametiisikutele antakse täidesaatva riigi territooriumil korrakaitse volitused. |
| --- | --- |

(11)

Ilma et see piiraks täidesaatva riigi õiguses sätestatud aluspõhimõtete kohaldamist, peaks Euroopa uurimismääruse täitmine olema võimalikult suuremal määral korraldatud vastavalt määruse koostanud riigi poolt selgesõnaliselt esitatud formaalsustele ja menetlustele. Määruse koostanud asutus või ametiisik võib nõuda, et määruse koostanud riigi üks või mitu asutust või ametiisikut abistavad täidesaatva riigi pädevaid asutusi või ametiisikuid Euroopa uurimismääruse täitmisel. Nimetatud võimalus ei tähenda, et määruse koostanud riigi asutustele või ametiisikutele antakse täidesaatva riigi territooriumil korrakaitse volitused.

| (12) | Kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö tõhususe tagamiseks tuleks piirata võimalust Euroopa uurimismääruse tunnustamisest või täitmisest keelduda ning samuti põhjusi selle täitmist edasi lükata. |
| --- | --- |

(12)

Kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö tõhususe tagamiseks tuleks piirata võimalust Euroopa uurimismääruse tunnustamisest või täitmisest keelduda ning samuti põhjusi selle täitmist edasi lükata.

| (13) | Ajalised piirangud on vaja kehtestada, et tagada liikmesriikide vahel kiire, tõhus ja kooskõlastatud koostöö kriminaalasjades. Tunnustamise või täitmise otsus tuleks täita ja uurimistoiming tuleks tegelikkuses teostada sama kiiresti ja samadel tingimustel nagu sarnase siseriikliku juhtumi puhul. Tuleks määrata tähtajad, et tagada otsuse saamine või täitmine mõistliku aja jooksul või et täita määruse koostanud riigi menetluslikud piirangud. |
| --- | --- |

(13)

Ajalised piirangud on vaja kehtestada, et tagada liikmesriikide vahel kiire, tõhus ja kooskõlastatud koostöö kriminaalasjades. Tunnustamise või täitmise otsus tuleks täita ja uurimistoiming tuleks tegelikkuses teostada sama kiiresti ja samadel tingimustel nagu sarnase siseriikliku juhtumi puhul. Tuleks määrata tähtajad, et tagada otsuse saamine või täitmine mõistliku aja jooksul või et täita määruse koostanud riigi menetluslikud piirangud.

| (14) | Euroopa uurimismäärusega nähakse ette ühtne tõendite saamise kord. Siiski on vaja kehtestada täiendavad eeskirjad teatud liiki uurimistoimingute jaoks, mis tuleks lisada Euroopa uurimismäärusesse, näiteks vahistatud isikute ajutine üleviimine, ülekuulamine video- või telefonikonverentsi teel, andmete saamine pangakontode või pangatehingute kohta või kontrollitavate saadetiste kohta. Euroopa uurimismäärus hõlmab uurimistoiminguid, mis eeldavad tõendite kogumist reaalajas, pidevalt ja teatud aja jooksul, kuid täidesaatval asutusel või ametiisikul peaks olema võimalik neid toiminguid teostada paindlikult, arvestades erinevusi liikmesriikide siseriiklikus õiguses. |
| --- | --- |

(14)

Euroopa uurimismäärusega nähakse ette ühtne tõendite saamise kord. Siiski on vaja kehtestada täiendavad eeskirjad teatud liiki uurimistoimingute jaoks, mis tuleks lisada Euroopa uurimismäärusesse, näiteks vahistatud isikute ajutine üleviimine, ülekuulamine video- või telefonikonverentsi teel, andmete saamine pangakontode või pangatehingute kohta või kontrollitavate saadetiste kohta. Euroopa uurimismäärus hõlmab uurimistoiminguid, mis eeldavad tõendite kogumist reaalajas, pidevalt ja teatud aja jooksul, kuid täidesaatval asutusel või ametiisikul peaks olema võimalik neid toiminguid teostada paindlikult, arvestades erinevusi liikmesriikide siseriiklikus õiguses.

| (15) | Käesoleva direktiiviga asendatakse raamotsused 2003/577/JSK ja 2008/978/JSK ning samuti erinevad õigusaktid kriminaalasjades antava vastastikuse õigusabi kohta, kui need käsitlevad tõendite saamist kriminaalmenetluses kasutamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva direktiiviga asendatakse raamotsused 2003/577/JSK ja 2008/978/JSK ning samuti erinevad õigusaktid kriminaalasjades antava vastastikuse õigusabi kohta, kui need käsitlevad tõendite saamist kriminaalmenetluses kasutamise eesmärgil.

| (16) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt tõendite saamise eesmärgil tehtud otsuste vastastikust tunnustamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on neid meetme ulatuse ja toime tõttu parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(16)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt tõendite saamise eesmärgil tehtud otsuste vastastikust tunnustamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on neid meetme ulatuse ja toime tõttu parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (17) | Käesolev direktiiv austab põhiõigusi ja järgib Euroopa Liigu lepingu artiklis 6 ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eelkõige selle VI jaotises tunnustatud põhimõtteid. Ühtegi käesoleva direktiivi sätet ei tõlgendata keeluna Euroopa uurimismääruse täitmisest keelduda, kui objektiivsetele asjaoludele tuginedes on põhjust arvata, et Euroopa karistamiseks kõnealuse isiku soo, rassilise või etnilise kuuluvuse, usu, seksuaalse sättumuse, rahvuse, keele või poliitiliste vaadete alusel või et see kahjustaks selle isiku olukorda mis tahes eeltoodud põhjusel. |
| --- | --- |

(17)

Käesolev direktiiv austab põhiõigusi ja järgib Euroopa Liigu lepingu artiklis 6 ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eelkõige selle VI jaotises tunnustatud põhimõtteid. Ühtegi käesoleva direktiivi sätet ei tõlgendata keeluna Euroopa uurimismääruse täitmisest keelduda, kui objektiivsetele asjaoludele tuginedes on põhjust arvata, et Euroopa karistamiseks kõnealuse isiku soo, rassilise või etnilise kuuluvuse, usu, seksuaalse sättumuse, rahvuse, keele või poliitiliste vaadete alusel või et see kahjustaks selle isiku olukorda mis tahes eeltoodud põhjusel.

| (18) | [Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes käsitleva protokolli nr 21 artikliga 3 on Ühendkuningriik ja Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva direktiivi vastuvõtmisel.] |
| --- | --- |

(18)

[Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes käsitleva protokolli nr 21 artikliga 3 on Ühendkuningriik ja Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva direktiivi vastuvõtmisel.]

| (19) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole Taani suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(19)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole Taani suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I   PEATÜKK

EUROOPA UURIMISMÄÄRUS

Artikkel 1

Euroopa uurimismääruse määratlus ja selle täitmise kohustus

1.   Euroopa uurimismäärus on liikmesriigi (määruse koostanud riigi) pädeva asutuse või ametiisiku tehtud õigusalane otsus ühe või mitme konkreetse uurimistoimingu teostamiseks teises liikmesriigis (täidesaatvas riigis) eesmärgiga koguda tõendeid artiklis 4 osutatud menetluste raames.

2.   Liikmesriigid täidavad mis tahes Euroopa uurimismäärust vastastikuse tunnustamise põhimõtte alusel ja vastavalt käesoleva direktiivi sätetele.

3.   Käesolev direktiiv ei mõjuta kohustust austada põhiõigusi ja õiguse aluspõhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 6, ning õigusasutustele sellega seoses pandud kohustusi. Samuti ei nõuta käesoleva direktiiviga, et liikmesriigid võtaksid mis tahes meetmeid, mis on vastuolus nende põhiseaduslike normidega, mis käsitlevad ühinemisvabadust, ajakirjandusvabadust ja sõnavabadust muudes meediakanalites.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „määruse koostanud asutus või ametiisik”–

| i) | konkreetses juhtumis pädev kohtunik, kohus, eeluurimiskohtunik või prokurör; või |
| --- | --- |

i)

konkreetses juhtumis pädev kohtunik, kohus, eeluurimiskohtunik või prokurör; või

| ii) | määruse koostanud riigi mis tahes muu õigusasutus või ametiisik, kes tegutseb konkreetsel juhul uurimisorganina kriminaalmenetluses ja kellel on pädevus taotleda siseriikliku õiguse kohaselt tõendite kogumist; |
| --- | --- |

ii)

määruse koostanud riigi mis tahes muu õigusasutus või ametiisik, kes tegutseb konkreetsel juhul uurimisorganina kriminaalmenetluses ja kellel on pädevus taotleda siseriikliku õiguse kohaselt tõendite kogumist;

b)   „täidesaatev asutus või ametiisik”– asutus või ametiisik, kellel on pädevus Euroopa uurimismäärust kooskõlas käesoleva direktiiviga tunnustada või täita. Täidesaatev asutus või ametiisik on asutus, kellel on pädevus teostada Euroopa uurimismääruses nimetatud uurimistoimingut sarnase siseriikliku juhtumi puhul.

Artikkel 3

Euroopa uurimismääruse kohaldamisala

1.   Euroopa uurimismäärus hõlmab kõiki uurimistoiminguid, välja arvatud lõikes 2 osutatud toiminguid.

2.   Euroopa uurimismäärus ei hõlma järgmist:

| a) | ühise uurimisrühma loomine ja tõendite kogumine sellise rühma kaudu, nagu on sätestatud Euroopa Liidu riikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva konventsiooni (4) (edaspidi „konventsioon”) artiklis 13 ja nõukogu. 13. juuni 2002. aasta raamotsuses 2002/465/JSK (ühiste uurimisrühmade kohta) (5); |
| --- | --- |

a)

ühise uurimisrühma loomine ja tõendite kogumine sellise rühma kaudu, nagu on sätestatud Euroopa Liidu riikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva konventsiooni (4) (edaspidi „konventsioon”) artiklis 13 ja nõukogu. 13. juuni 2002. aasta raamotsuses 2002/465/JSK (ühiste uurimisrühmade kohta) (5);

| b) | konventsiooni artikli 18 lõike 1 punktis a osutatud elektroonilise side pealtkuulamine ja vahetu edastamine; ning |
| --- | --- |

b)

konventsiooni artikli 18 lõike 1 punktis a osutatud elektroonilise side pealtkuulamine ja vahetu edastamine; ning

| c) | konventsiooni artikli 18 lõike 1 punktis b osutatud side pealtkuulamine, kui see on seotud nimetatud konventsiooni artikli 18 lõike 2 punktides a ja c ning artiklis 20 osutatud olukordadega. |
| --- | --- |

c)

konventsiooni artikli 18 lõike 1 punktis b osutatud side pealtkuulamine, kui see on seotud nimetatud konventsiooni artikli 18 lõike 2 punktides a ja c ning artiklis 20 osutatud olukordadega.

Artikkel 4

Menetlused, mille läbiviimiseks võib Euroopa uurimismääruse teha

Euroopa uurimismääruse võib teha:

| a) | kriminaalmenetluse suhtes, mida õigusasutus või ametiisik määruse koostanud riigi siseriikliku õiguse kohaselt kuriteo suhtes läbi viib või mida nimetatud õigusasutus või ametiisik võib alustada; |
| --- | --- |

a)

kriminaalmenetluse suhtes, mida õigusasutus või ametiisik määruse koostanud riigi siseriikliku õiguse kohaselt kuriteo suhtes läbi viib või mida nimetatud õigusasutus või ametiisik võib alustada;

| b) | haldusasutuste alustatud menetluste korral määruse koostanud riigi siseriikliku õiguse kohaselt õiguserikkumisena karistatava teo suhtes, kui selles tehtud otsuse põhjal võib alustada menetlust eelkõige kriminaalasjades pädevas kohtus; |
| --- | --- |

b)

haldusasutuste alustatud menetluste korral määruse koostanud riigi siseriikliku õiguse kohaselt õiguserikkumisena karistatava teo suhtes, kui selles tehtud otsuse põhjal võib alustada menetlust eelkõige kriminaalasjades pädevas kohtus;

| c) | õigusasutuste alustatud menetluste korral määruse koostanud riigi siseriikliku õiguse kohaselt õiguserikkumisena karistatava teo suhtes, kui selles tehtud otsuse põhjal võib alustada menetlust eelkõige kriminaalasjades pädevas kohtus; ning |
| --- | --- |

c)

õigusasutuste alustatud menetluste korral määruse koostanud riigi siseriikliku õiguse kohaselt õiguserikkumisena karistatava teo suhtes, kui selles tehtud otsuse põhjal võib alustada menetlust eelkõige kriminaalasjades pädevas kohtus; ning

| d) | punktides a, b ja c osutatud menetluste korral, mis on seotud kuritegude või õigusrikkumistega, mille eest võib juriidilise isiku määruse koostanud riigis vastutusele võtta või teda karistada. |
| --- | --- |

d)

punktides a, b ja c osutatud menetluste korral, mis on seotud kuritegude või õigusrikkumistega, mille eest võib juriidilise isiku määruse koostanud riigis vastutusele võtta või teda karistada.

Artikkel 5

Euroopa uurimismääruse sisu ja vorm

1.   Määruse koostanud asutus või ametiisik täidab ja allkirjastab A lisas esitatud Euroopa uurimismääruse vormi ja kinnitab selle sisu õigsust.

2.   Liikmesriik märgib keele(d), mida liidu institutsioonide ametlike keelte hulgast lisaks asjaomase liikmesriigi ametlikule keelele (ametlikele keeltele) võib kasutada Euroopa uurimismääruse vormi täitmisel või tõlkimisel, kui kõnealune riik on täidesaatev riik.

II   PEATÜKK

MÄÄRUSE KOOSTANUD RIIGI MENETLUSED JA TAGATISED

Artikkel 6

Euroopa uurimismääruse edastamine

1.   Euroopa uurimismäärus edastatakse määruse koostanud asutusest või ametiisikult täidesaatvale asutusele või ametiisikule mis tahes viisil, millest jääb kirjalik tõend, sellisel viisil, mis võimaldab täidesaatval asutusel või ametiisikul kindlaks teha selle ehtsuse. Kogu edasine ametlik suhtlus toimub otse määruse koostanud asutuse või ametiisiku ja täidesaatva asutuse või ametiisiku vahel.

2.   Ilma et see piiraks artikli 2 punkti b kohaldamist, võib iga liikmesriik määrata pädevaid õigusasutusi või ametiisikuid abistama keskasutuse või mitu keskasutust, kui see on tema õigussüsteemis nii sätestatud. Liikmesriik võib, kui see osutub vajalikuks tulenevalt tema siseriikliku kohtusüsteemi korraldusest, panna oma keskasutuse(d) vastutama Euroopa uurimismääruse edastamise ja vastuvõtmise haldamise ning kogu muu sellega seotud ametliku kirjavahetuse eest.

3.   Kui määruse koostanud asutus või ametiisik soovib, võib edastamine toimuda Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku turvalise telekommunikatsioonisüsteemi kaudu.

4.   Kui täidesaatev asutus või ametiisik on teadmata, teostab määruse koostanud asutus või ametiisik kõik vajalikud uurimised, sealhulgas Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktpunktide kaudu, et täidesaatvalt riigilt see teave saada.

5.   Kui Euroopa uurimismääruse saanud täidesaatva riigi asutus või ametiisik ei ole pädev seda määrust tunnustama ja selle täitmiseks vajalikke meetmeid võtma, edastab ta Euroopa uurimismääruse ex officio täidesaatvale asutusele või ametiisikule täitmiseks ning teavitab sellest määruse koostanud asutust või ametiisikut.

6.   Kõik raskused, mis on seotud edastamise või Euroopa uurimismääruse täitmiseks vajalike mis tahes dokumentide ehtsusega, lahendatakse asjaomase määruse koostanud asutuse või ametiisiku ja täidesaatva asutuse või ametiisiku otsekontaktide teel või, kui see on kohane, liikmesriikide keskasutuste kaasamisega.

Artikkel 7

Varasema Euroopa uurimismäärusega seotud Euroopa uurimismäärus

1.   Kui määruse koostanud asutus või ametiisik teeb Euroopa uurimismääruse, mis täiendab varasemat Euroopa uurimismäärust, osutab ta sellele Euroopa uurimismääruses vastavalt A lisas esitatud vormile.

2.   Kui vastavalt artikli 8 lõikele 3 abistab määruse koostanud asutus või ametiisik Euroopa uurimismääruse täitmisel täidesaatvas riigis, võib nimetatud asutus või ametiisik artikli 28 lõike 1 punkti c kohaselt esitatud teatistest olenemata eelnevat Euroopa uurimismäärust täiendava Euroopa uurimismääruse esitada selles riigis viibimise ajal otse täidesaatvale asutusele või ametiisikule.

III   PEATÜKK

TÄIDESAATVA RIIGI MENETLUSED JA TAGATISED

Artikkel 8

Tunnustamine ja täitmine

1.   Täidesaatev asutus või ametiisik tunnustab kooskõlas artikliga 6 edastatud Euroopa uurimismäärust ilma täiendavate formaalsusteta ja võtab seejärel vajalikud meetmed, et täita määrust samal viisil ja sama korra kohaselt nagu siis, kui asjaomast uurimistoimingut oleks taotlenud täidesaatva riigi asutus või ametiisik, kui kõnealune asutus või ametiisik ei otsusta tugineda ühele artiklis 10 sätestatud mittetunnustamise või mittetäitmise põhjustest või ühele artiklis 14 sätestatud edasilükkamise põhjustest.

2.   Täidesaatev asutus või ametiisik täidab määruse koostanud asutuse või ametiisiku poolt selgesõnaliselt esitatud formaalsusi ja menetlusi, kui käesolevas direktiivis ei ole sätestatud teisiti, tingimusel, et sellised formaalsused ja menetlused ei ole vastuolus täidesaatva riigi õiguse aluspõhimõtetega.

3.   Määruse koostanud asutus võib taotleda, et määruse koostanud riigi üks või mitu asutust või ametiisikut abistavad täidesaatva riigi pädevaid asutusi või ametiisikuid Euroopa uurimismääruse täitmisel. Täidesaatev asutus või ametiisik täidab selle taotluse tingimusel, et selline osalemine ei ole vastuolus täidesaatva riigi õiguse aluspõhimõtetega.

4.   Määruse koostanud ja täidesaatvad asutused või ametiisikud võivad üksteisega mis tahes sobival viisil konsulteerida, et hõlbustada käesoleva artikli tõhusat kohaldamist.

Artikkel 9

Erinevat liiki uurimistoimingu kasutamine

1.   Täidesaatev asutus või ametiisik võib teha otsuse kasutada muud kui Euroopa uurimismääruses ette nähtud uurimistoimingut, kui:

| a) | Euroopa uurimismääruses osutatud uurimistoimingut ei ole täidesaatva riigi õiguses olemas; |
| --- | --- |

a)

Euroopa uurimismääruses osutatud uurimistoimingut ei ole täidesaatva riigi õiguses olemas;

| b) | Euroopa uurimismääruses osutatud uurimistoiming on täidesaatva riigi õiguses olemas, ent seda kasutatakse üksnes nende kuritegude või kuriteokategooriate puhul, mille hulka ei kuulu Euroopa uurimismäärusega hõlmatud kuritegu; või |
| --- | --- |

b)

Euroopa uurimismääruses osutatud uurimistoiming on täidesaatva riigi õiguses olemas, ent seda kasutatakse üksnes nende kuritegude või kuriteokategooriate puhul, mille hulka ei kuulu Euroopa uurimismäärusega hõlmatud kuritegu; või

| c) | täidesaatva asutuse või ametiisiku valitud uurimistoiminguga saadakse leebemaid sunnivahendeid kasutades sama tulemus, mis Euroopa uurimismäärusega ette nähtud toiminguga. |
| --- | --- |

c)

täidesaatva asutuse või ametiisiku valitud uurimistoiminguga saadakse leebemaid sunnivahendeid kasutades sama tulemus, mis Euroopa uurimismäärusega ette nähtud toiminguga.

2.   Kui täidesaatev asutus või ametiisik teeb otsuse kasutada esimeses lõikes osutatud võimalust, teavitab ta sellest määruse koostanud asutust või ametiisikut, kes võib teha otsuse Euroopa uurimismäärus tagasi võtta.

Artikkel 10

Tunnustamata või täitmata jätmise põhjused

1.   Euroopa uurimismääruse tunnustamisest või täitmisest võidakse täidesaatvas riigis keelduda:

| a) | kui täidesaatva riigi õiguses on sätestatud immuniteet või privileeg, mis muudab Euroopa uurimismääruse täitmise võimatuks; |
| --- | --- |

a)

kui täidesaatva riigi õiguses on sätestatud immuniteet või privileeg, mis muudab Euroopa uurimismääruse täitmise võimatuks;

| b) | kui konkreetse juhtumi korral kahjustaks määruse täitmine riigi olulisi julgeolekuhuve, ohustaks teabeallikat või hõlmaks teatud luuretegevustega seotud salastatud teabe kasutamist; |
| --- | --- |

b)

kui konkreetse juhtumi korral kahjustaks määruse täitmine riigi olulisi julgeolekuhuve, ohustaks teabeallikat või hõlmaks teatud luuretegevustega seotud salastatud teabe kasutamist;

| c) | kui artikli 9 lõike 1 punktides a ja b osutatud juhtudel ei ole olemas muud uurimistoimingut, millega oleks võimalik saada sama tulemus; või |
| --- | --- |

c)

kui artikli 9 lõike 1 punktides a ja b osutatud juhtudel ei ole olemas muud uurimistoimingut, millega oleks võimalik saada sama tulemus; või

| d) | kui Euroopa uurimismäärus on tehtud artikli 4 punktides b ja c osutatud menetluste korral ning uurimistoiming ei oleks sarnase siseriikliku juhtumi puhul lubatud. |
| --- | --- |

d)

kui Euroopa uurimismäärus on tehtud artikli 4 punktides b ja c osutatud menetluste korral ning uurimistoiming ei oleks sarnase siseriikliku juhtumi puhul lubatud.

2.   Lõike 1 punktides b ja c osutatud juhtudel konsulteerib täidesaatev asutus või ametiisik enne Euroopa uurimismääruse täieliku või osalise tunnustamata või täitmata jätmise otsuse vastuvõtmist mis tahes sobival viisil määruse koostanud asutuse või ametiisikuga ja palub endale vajaduse korral viivitamata edastada mis tahes vajalikku teavet.

Artikkel 11

Tunnustamise või täitmise tähtajad

1.   Tunnustamise või täitmise otsus võetakse vastu ja uurimistoiming teostatakse sama kiiresti ja samadel tingimustel nagu sarnase siseriikliku juhtumi korral ja igal juhul käesolevas artiklis sätestatud tähtaja jooksul.

2.   Kui määruse koostanud asutus või ametiisik on Euroopa uurimismääruses märkinud, et menetluse tähtaegade, kuriteo raskuse või muude eriti kiireloomuliste asjaolude tõttu on vajalik käesolevas artiklis sätestatust lühema tähtaja kohaldamine, või kui määruse koostanud asutus või ametiisik on Euroopa uurimismääruses märkinud, et uurimistoiming tuleb teostada kindlaksmääratud kuupäeval, võtab täidesaatev asutus või ametiisik seda nõuet võimalikult suures osas arvesse.

3.   Tunnustamise või täitmise otsus tehakse võimalikult kiiresti ja – ilma et see piiraks lõike 5 kohaldamist – mitte hiljem kui 30 päeva pärast Euroopa uurimismääruse kättesaamist pädeva täidesaatva asutuse või ametiisiku poolt.

4.   Kui on olemas artiklis 14 osutatud edasilükkamise põhjused või Euroopa uurimismäärusega ette nähtud uurimistoiminguga hõlmatud tõendid on juba täidesaatva riigi valduses, teostab täidesaatev asutus või ametiisik uurimistoimingu viivitamata ja – ilma et see piiraks lõike 5 kohaldamist – mitte hiljem kui 90 päeva pärast lõikes 3 osutatud otsuse tegemist.

5.   Kui konkreetse juhtumi korral ei ole pädeval täidesaatval asutusel või ametiisikul võimalik pidada kinni lõikes 3 ette nähtud tähtajast, teavitab ta viivitamata mis tahes viisil määruse koostanud riigi pädevat asutust või ametiisikut, esitades viivituse põhjused ja hinnangulise aja, mis on vajalik otsuse tegemiseks. Sellisel juhul võib lõikes 3 sätestatud tähtaega pikendada maksimaalselt 30 päeva võrra.

6.   Kui konkreetse juhtumi korral ei ole pädeval täidesaatval asutusel või ametiisikul võimalik pidada kinni lõikes 4 ette nähtud tähtajast, teavitab ta viivitamata mis tahes viisil määruse koostanud riigi pädevat asutust või ametiisikut, esitades viivituse põhjused, ning ta konsulteerib määruse koostanud asutuse või ametiisikuga toimingu teostamiseks vajaliku aja suhtes.

Artikkel 12

Tõendite üleandmine

1.   Täidesaatev asutus või ametiisik annab viivitamata Euroopa uurimismääruse täitmise tulemusena saadud tõendid üle määruse koostanud asutusele või ametiisikule. Kui see on Euroopa uurimismäärusega nõutav ja täidesaatva riigi siseriikliku õiguse kohaselt võimalik, antakse tõendid viivitamata üle nendele määruse koostanud riigi pädevatele asutustele või ametiisikutele, kes abistavad Euroopa uurimismääruse täitmisel kooskõlas artikli 8 lõikega 3.

2.   Saadud tõendite üleandmisel märgib täidesaatev asutus või ametiisik, kas ta nõuab nende tagastamist täidesaatvale riigile niipea, kui need ei ole määruse koostanud riigile enam vajalikud.

Artikkel 13

Õiguskaitsevahendid

Õiguskaitsevahendid on huvitatud isikutele kättesaadavad vastavalt siseriiklikule õigusele. Euroopa uurimismääruse koostamise sisulisi põhjusi võib vaidlustada üksnes hagi esitamisega määruse koostanud riigi kohtule.

Artikkel 14

Tunnustamise või täitmise edasilükkamise põhjused

1.   Euroopa uurimismääruse tunnustamine või täitmine võidakse täidesaatvas riigis edasi lükata, kui:

| a) | selle täitmine võib kahjustada kriminaalasja käimasolevat uurimist või süüdistuse esitamist, kuni ajani, mida täidesaatev riik mõistlikuks peab; või |
| --- | --- |

a)

selle täitmine võib kahjustada kriminaalasja käimasolevat uurimist või süüdistuse esitamist, kuni ajani, mida täidesaatev riik mõistlikuks peab; või

| b) | asjaomased esemed, dokumendid või andmed on juba kasutusel muudes menetlustes, kuni ajani, millal nimetatud eesmärgil neid enam ei vajata. |
| --- | --- |

b)

asjaomased esemed, dokumendid või andmed on juba kasutusel muudes menetlustes, kuni ajani, millal nimetatud eesmärgil neid enam ei vajata.

2.   Niipea kui edasilükkamise põhjuseid enam ei ole, võtab täidesaatev asutus või ametiisik viivitamata vajalikud meetmed Euroopa uurimismääruse täitmiseks ja teavitab sellest määruse koostanud pädevat asutust või ametiisikut mis tahes viisil, millest jääb kirjalik tõend.

Artikkel 15

Teavitamise kohustus

1.   Täidesaatva riigi pädev asutus või ametiisik, kes saab Euroopa uurimismääruse, teavitab viivitamata ja igal juhul nädala jooksul pärast Euroopa uurimismääruse kättesaamist B lisas esitatud vormi täitmise ja selle saatmise teel, et ta on määruse kätte saanud. Kui artikli 6 lõike 2 kohaselt on määratud keskasutus, kehtib see kohustus nii keskasutusele kui ka täidesaatvale asutusele või ametiisikule, kes saab Euroopa uurimismääruse keskasutuse kaudu. Artikli 6 lõikes 5 osutatud juhtudel kehtib see kohustus nii pädevale asutusele või ametiisikule, kes kõigepealt Euroopa uurimismääruse sai, kui ka täidesaatvale asutusele või ametiisikule, kellele Euroopa uurimismäärus lõpuks edastati.

2.   Ilma et see piiraks artikli 9 lõike 2 kohaldamist, teavitab täidesaatev asutus või ametiisik määruse koostanud asutust või ametiisikut:

| a) | koheselt mis tahes viisil, kui:






  i) | täidesaatval asutusel või ametiisikul ei ole võimalik tunnustamise või täitmise otsust teha sellel põhjusel, et lisas esitatud vorm on puudulik või ilmselgelt ebatäpne; |
| --- | --- | --- |

a)

koheselt mis tahes viisil, kui:

i)

täidesaatval asutusel või ametiisikul ei ole võimalik tunnustamise või täitmise otsust teha sellel põhjusel, et lisas esitatud vorm on puudulik või ilmselgelt ebatäpne;

| ii) | täidesaatev asutus või ametiisik leiab Euroopa uurimismääruse täitmise käigus ilma edasiste järelepärimisteta, et võib olla asjakohane läbi viia uurimistoiminguid, mida ei olnud esialgu ette nähtud või mida ei saanud määruse koostamise ajal kindlaks määrata, võimaldamaks määruse koostanud asutusel või ametiisikul võtta edasisi meetmeid; |
| --- | --- |

ii)

täidesaatev asutus või ametiisik leiab Euroopa uurimismääruse täitmise käigus ilma edasiste järelepärimisteta, et võib olla asjakohane läbi viia uurimistoiminguid, mida ei olnud esialgu ette nähtud või mida ei saanud määruse koostamise ajal kindlaks määrata, võimaldamaks määruse koostanud asutusel või ametiisikul võtta edasisi meetmeid;

| iii) | täidesaatev asutus või ametiisik tuvastab, et ta ei saa konkreetsel juhul vastavalt artiklile 8 täita määruse koostanud asutuse või ametiisiku poolt selgesõnaliselt osutatud formaalsusi ja menetlusi. |
| --- | --- |

iii)

täidesaatev asutus või ametiisik tuvastab, et ta ei saa konkreetsel juhul vastavalt artiklile 8 täita määruse koostanud asutuse või ametiisiku poolt selgesõnaliselt osutatud formaalsusi ja menetlusi.

Määruse koostanud asutuse või ametiisiku taotlusel kinnitatakse antud teave viivitamata mis tahes viisil, millest jääb kirjalik tõend;

| b) | viivitamata mis tahes viisil, millest jääb kirjalik tõend:






  i) | artikli 10 lõike 1 kohaselt tehtud mis tahes otsusest; |
| --- | --- | --- |

b)

viivitamata mis tahes viisil, millest jääb kirjalik tõend:

i)

artikli 10 lõike 1 kohaselt tehtud mis tahes otsusest;

| ii) | Euroopa uurimismääruse täitmise või tunnustamise edasilükkamisest, selle põhjustest ja võimaluse korral edasilükkamise eeldatavast kestusest. |
| --- | --- |

ii)

Euroopa uurimismääruse täitmise või tunnustamise edasilükkamisest, selle põhjustest ja võimaluse korral edasilükkamise eeldatavast kestusest.

Artikkel 16

Ametnike kriminaalvastutus

Kui määruse koostanud riigi ametnikud viibivad käesoleva direktiivi kohaldamise raames täidesaatva riigi territooriumil, peetakse neid täidesaatva riigi ametnikeks nende suhtes või nende poolt toime pandud kuritegude osas.

Artikkel 17

Ametnike tsiviilvastutus

1.   Kui määruse koostanud riigi ametnikud viibivad käesoleva direktiivi kohaldamise raames täidesaatva riigi territooriumil, vastutab täidesaatev riik nende poolt teostatud operatsioonide käigus põhjustatud mis tahes kahju eest vastavalt täidesaatva riigi õigusele.

2.   Liikmesriik, kelle territooriumil lõikes 1 osutatud kahju on tekitatud, hüvitab sellise kahju tingimustel, mis kehtivad tema enda ametnike tekitatud kahju puhul.

3.   Liikmesriik, kelle ametnikud on tekitanud kahju teise liikmesriigi territooriumil viibivale isikule, hüvitab teisele liikmesriigile täielikult kõik summad, mida see on kannatanutele või nende esindajatele tasunud.

4.   Ilma et see piiraks liikmesriikide õiguste kasutamist kolmandate isikute suhtes ja välja arvatud lõike 3 puhul, hoiduvad kõik liikmesriigid nõudmast lõikes 1 sätestatud juhtudel kantud kahju hüvitamist teiselt liikmesriigilt.

Artikkel 18

Ametisaladuse hoidmise kohustus

1.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed tagamaks, et määruse koostanud ja täidesaatvad asutused ja ametiisikud võtavad Euroopa uurimismääruse täitmisel nõuetekohaselt arvesse uurimise konfidentsiaalsust.

2.   Täidesaatev asutus või ametiisik tagab vastavalt oma siseriiklikule õigusele Euroopa uurimismääruse faktide ja sisu konfidentsiaalsuse, välja arvatud selles ulatuses, mis on vajalik uurimistoimingu teostamiseks. Kui täidesaatev asutus või ametiisik ei saa täita konfidentsiaalsuse nõuet, teavitab ta sellest viivitamata määruse koostanud asutust ja ametiisikut.

3.   Kui täidesaatev asutus või ametnik ei ole osutanud teisiti, peab määruse koostanud asutus või ametiisik oma siseriikliku õiguse kohaselt saladuses hoidma mis tahes tõendeid või teavet, mille täidesaatev asutus või ametiisik talle on usaldanud, välja arvatud juhul, kui selle avaldamine on vajalik Euroopa uurimismääruses kirjeldatud uurimiste või menetluste jaoks.

4.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed tagamaks, et pangad ei avalikustaks asjaomasele pangakliendile või kolmandatele isikutele, et määruse koostanud riigile on edastatud teavet vastavalt artiklitele 23, 24 ja 25 või et viiakse läbi uurimist.

IV   PEATÜKK

TEATUD UURIMISTOIMINGUID KÄSITLEVAD ERISÄTTED

Artikkel 19

Vahistatud isikute ajutine üleviimine määruse koostanud riiki uurimise eesmärgil

1.   Euroopa uurimismääruse võib koostada täidesaatvas riigis vahistatud isiku ajutiseks üleviimiseks, et teostada uurimistoimingut, mille puhul on nõutav isiku viibimine määruse koostanud riigi territooriumil, tingimusel, et ta saadetakse täidesaatva riigi määratud tähtaja jooksul tagasi.

2.   Lisaks artikli 10 lõikes 1 osutatud keeldumise põhjustele võib Euroopa uurimismääruse täitmisest keelduda ka juhul, kui:

| a) | vahistatud isik ei anna oma nõusolekut; |
| --- | --- |

a)

vahistatud isik ei anna oma nõusolekut;

| b) | üleviimine tõenäoliselt pikendab tema kinnipidamist. |
| --- | --- |

b)

üleviimine tõenäoliselt pikendab tema kinnipidamist.

3.   Lõike 1 kohase juhtumi korral antakse vahistatud isiku sõiduks läbi kolmanda liikmesriigi territooriumi luba vastava taotluse alusel, millele on lisatud kõik vajalikud dokumendid.

4.   Asjaomased liikmesriigid lepivad kokku isiku ajutist üleviimist puudutavas praktilises korras ja määravad kuupäeva, millal ta peab olema tagasi täidesaatva riigi territooriumil.

5.   Kui täidesaatev liikmesriik ei taotle üleviidava isiku vabastamist, jääb üleviidav isik vahi alla täidesaatva riigi territooriumil ja vajaduse korral ka selle liikmesriigi territooriumil, kust ta peab läbi sõitma.

6.   Määruse koostanud riigi territooriumil vahi all oleku aeg arvatakse maha sellest kinnipidamisajast, mille jooksul asjaomane isik on või peab olema kinnipeetud täidesaatva liikmesriigi territooriumil.

7.   Üleviidavat isikut ei anta kohtu alla ega peeta kinni ega piirata tema isikuvabadust muul viisil nende tegude eest, mis ta on toime pannud, või nende süüdimõistvate kohtuotsuste kohaselt, mis on tehtud enne tema lahkumist täidesaatva riigi territooriumilt ning mida Euroopa uurimismääruses ei ole märgitud.

8.   Lõikes 7 sätestatud immuniteet kaotab kehtivuse, kui üleviidav isik, kellele on antud viieteistkümne järjestikuse päeva jooksul võimalus lahkuda alates kuupäevast, mil õigusasutused ei nõua enam tema kohalolekut, on sellele vaatamata jäänud määruse koostanud riigi territooriumile või on sinna naasnud pärast sealt lahkumist.

9.   Üleviimise kulud kannab määruse koostanud riik.

Artikkel 20

Vahistatud isikute ajutine üleviimine täidesaatvasse riiki uurimise eesmärgil

1.   Euroopa uurimismääruse võib koostada määruse koostanud riigis vahistatud isiku ajutiseks üleviimiseks, et teostada uurimistoimingut, mille puhul on nõutav isiku viibimine täidesaatva riigi territooriumil.

2.   Lisaks artikli 10 lõikes 1 osutatud keeldumise põhjustele võib Euroopa uurimismääruse täitmisest keelduda ka juhul, kui:

| a) | üleviimiseks on nõutav asjaomase isiku nõusolek ja seda nõusolekut ei ole saadud; või |
| --- | --- |

a)

üleviimiseks on nõutav asjaomase isiku nõusolek ja seda nõusolekut ei ole saadud; või

| b) | määruse koostanud ja täidesaatvad asutused või ametiisikud ei jõua ajutise üleviimise korra suhtes kokkuleppele. |
| --- | --- |

b)

määruse koostanud ja täidesaatvad asutused või ametiisikud ei jõua ajutise üleviimise korra suhtes kokkuleppele.

3.   Kui üleviimiseks on nõutav asjaomase isiku nõusolek, esitatakse täidesaatvale asutusele või ametiisikule viivitamata nõusoleku koopia.

4.   Euroopa uurimismääruse täitmist nõutakse lõikes 3 osutatud nõusolekut teatises märgitud teatavatel tingimustel.

5.   Käesoleva artikli kohase ajutise üleviimise suhtes kohaldatakse artikli 19 lõikeid 3–8 mutatis mutandis.

6.   Üleviimise kulud kannab määruse koostanud riik. See ei hõlma kulusid, mis tulenevad isiku kinnipidamisest täidesaatvas riigis

Artikkel 21

Ülekuulamine videokonverentsi teel

1.   Kui isik on täidesaatva riigi territooriumil ja määruse koostanud riigi õigusasutused peavad ta tunnistajana või eksperdina üle kuulama, siis juhul, kui ülekuulatava isiku saabumine asjaomase riigi territooriumile ei ole soovitav või võimalik, võib määruse koostanud asutus või ametiisik koostada Euroopa uurimismääruse tunnistaja või eksperdi ülekuulamiseks videokonverentsi teel lõigetes 2–9 sätestatud korras.

2.   Lisaks artikli 10 lõikes 1 osutatud keeldumise põhjustele võib Euroopa uurimismääruse täitmisest keelduda ka juhul, kui:

| a) | videokonverentsi kasutamine on täidesaatva riigi õiguse aluspõhimõtetega vastuolus või |
| --- | --- |

a)

videokonverentsi kasutamine on täidesaatva riigi õiguse aluspõhimõtetega vastuolus või

| b) | täidesaatval riigil puuduvad videokonverentsi jaoks vajalikud tehnilised vahendid. |
| --- | --- |

b)

täidesaatval riigil puuduvad videokonverentsi jaoks vajalikud tehnilised vahendid.

3.   Kui täidesaatvale liikmesriigile ei ole videokonverentsiks vajalikud tehnilised vahendid kättesaadavad, võib nende vahendite kättesaadavuse vastastikusel kokkuleppel tagada määruse koostanud riik.

4.   Lõike 2 punktis b osutatud juhtumite suhtes kohaldatakse artikli 10 lõiget 2 mutatis mutandis.

5.   Euroopa uurimismääruses, mis on koostatud videokonverentsi teel toimuva ülekuulamise eesmärgil, tuleb märkida põhjus, miks tunnistajal või eksperdil on ebasobiv või võimatu isiklikult kohale ilmuda, õigusasutuse nimi ja ülekuulamist läbiviivate isikute nimed.

6.   Videokonverentsi teel toimuva ülekuulamise puhul kohaldatakse järgmisi eeskirju:

| a) | ülekuulamise juures viibib täidesaatva riigi õigusasutuse esindaja, keda vajaduse korral abistab tõlk; kõnealune õigusasutus vastutab samuti ülekuulatava isiku kindlakstegemise ja täidesaatva riigi õiguse aluspõhimõtete järgimise eest. Kui täidesaatev asutus või ametiisik leiab, et ülekuulamise käigus rikutakse täidesaatva riigi õiguse aluspõhimõtteid, võtab ta viivitamata vajalikke meetmeid, et tagada ülekuulamise jätkumine kooskõlas kõnealuste põhimõtetega; |
| --- | --- |

a)

ülekuulamise juures viibib täidesaatva riigi õigusasutuse esindaja, keda vajaduse korral abistab tõlk; kõnealune õigusasutus vastutab samuti ülekuulatava isiku kindlakstegemise ja täidesaatva riigi õiguse aluspõhimõtete järgimise eest. Kui täidesaatev asutus või ametiisik leiab, et ülekuulamise käigus rikutakse täidesaatva riigi õiguse aluspõhimõtteid, võtab ta viivitamata vajalikke meetmeid, et tagada ülekuulamise jätkumine kooskõlas kõnealuste põhimõtetega;

| b) | määruse koostanud ja täidesaatva riigi pädevad asutused või ametiisikud lepivad vajaduse korral kokku meetmetes, mis on vajalikud ülekuulatava isiku kaitsmiseks; |
| --- | --- |

b)

määruse koostanud ja täidesaatva riigi pädevad asutused või ametiisikud lepivad vajaduse korral kokku meetmetes, mis on vajalikud ülekuulatava isiku kaitsmiseks;

| c) | ülekuulamist viib läbi määruse koostanud asutus või ametiisik ise või ülekuulamine toimub määruse koostanud asutuse või ametiisiku juhtimisel kooskõlas asjaomase riigi õigusega; |
| --- | --- |

c)

ülekuulamist viib läbi määruse koostanud asutus või ametiisik ise või ülekuulamine toimub määruse koostanud asutuse või ametiisiku juhtimisel kooskõlas asjaomase riigi õigusega;

| d) | määruse koostanud riigi või ülekuulatava isiku taotlusel tagab täidesaatev riik, et ülekuulatavat isikut abistab vajaduse korral tõlk; |
| --- | --- |

d)

määruse koostanud riigi või ülekuulatava isiku taotlusel tagab täidesaatev riik, et ülekuulatavat isikut abistab vajaduse korral tõlk;

| e) | ülekuulatav isik võib taotleda õigust ütluste andmisest keelduda kas täidesaatva või määruse koostanud riigi õiguse alusel. |
| --- | --- |

e)

ülekuulatav isik võib taotleda õigust ütluste andmisest keelduda kas täidesaatva või määruse koostanud riigi õiguse alusel.

7.   Ilma et see piiraks asjaomaste isikute kaitsmiseks kokku lepitud meetmete kohaldamist, koostab täidesaatev asutus või ametiisik pärast ülekuulamist protokolli, milles märgitakse ülekuulamise kuupäev ja koht, ülekuulatud isiku andmed, kõikide teiste ülekuulamisel osalenud, täidesaatvat riiki esindavate isikute andmed ja amet, antud vanded ja ülekuulamise tehnilised tingimused. Täidesaatev asutus või ametiisik edastab kõnealuse dokumendi määruse koostanud asutusele või ametiisikule.

8.   Kui täidesaatev riik ei loobu täielikult või osaliselt kulutuste hüvitamise nõudest, hüvitab määruse koostanud riik täidesaatvale riigile videoside loomise ja täidesaatvas riigis videoside kättesaadavaks tegemise kulud, tõlkide töötasu ning tunnistajatele ja ekspertidele makstavad hüvitised ja nende sõidukulud.

9.   Kui tunnistajad või eksperdid kuulatakse käesoleva artikli kohaselt üle liikmesriigi territooriumil ja nad keelduvad ütluste andmisest või annavad vale ütluse, võtab iga liikmesriik vajalikud meetmed, et tagada sellisel juhul oma siseriikliku õiguse kohaldamine samal viisil nagu seda kohaldatakse siis, kui ülekuulamine toimuks siseriikliku menetluse kohaselt.

10.   Euroopa uurimismääruse võib samuti koostada süüdistatava ülekuulamiseks videokonverentsi teel. Lõikeid 1–9 kohaldatakse mutatis mutandis. Lisaks artikli 10 lõikes 1 osutatud keeldumise põhjustele võib Euroopa uurimismääruse täitmisest keelduda ka juhul, kui:

| a) | süüdistatav ei anna oma nõusolekut; |
| --- | --- |

a)

süüdistatav ei anna oma nõusolekut;

| b) | sellise meetme täitmine oleks vastuolus täidesaatva riigi õigusega. |
| --- | --- |

b)

sellise meetme täitmine oleks vastuolus täidesaatva riigi õigusega.

Artikkel 22

Ülekuulamine telefonikonverentsi teel

1.   Kui isik asub ühe liikmesriigi territooriumil ja teise liikmesriigi õigusasutused peavad ta tunnistajana või eksperdina üle kuulama, siis võib viimatinimetatud liikmesriigi määruse koostanud asutus või ametiisik koostada Euroopa uurimismääruse tunnistaja või eksperdi ülekuulamiseks telefonikonverentsi teel, nagu on sätestatud lõigetes 2–4.

2.   Lisaks artikli 10 lõikes 1 osutatud keeldumise põhjustele võib Euroopa uurimismääruse täitmisest keelduda ka juhul, kui:

| a) | telefonikonverentsi kasutamine on täidesaatva riigi õiguse aluspõhimõtetega vastuolus; |
| --- | --- |

a)

telefonikonverentsi kasutamine on täidesaatva riigi õiguse aluspõhimõtetega vastuolus;

| b) | tunnistaja või ekspert ei ole nõus, et ülekuulamine toimub sel viisil. |
| --- | --- |

b)

tunnistaja või ekspert ei ole nõus, et ülekuulamine toimub sel viisil.

3.   Euroopa uurimismääruses, mis on koostatud telefonikonverentsi teel toimuva ülekuulamise eesmärgil, tuleb märkida õigusasutuse nimi ja ülekuulamist läbiviivate isikute nimed ning osutada, et tunnistaja või ekspert on nõus ülekuulamisel osalema telefonikonverentsi teel.

4.   Ülekuulamist puudutavas praktilises korras lepivad kokku määruse koostanud ja täidesaatev asutus või ametiisik. Sellise korra kokkuleppimisel kohustub täidesaatev asutus või ametiisik:

| a) | teatama asjaomasele tunnistajale või eksperdile ülekuulamise aja ja koha; |
| --- | --- |

a)

teatama asjaomasele tunnistajale või eksperdile ülekuulamise aja ja koha;

| b) | tagama tunnistaja või eksperdi isiku kindlakstegemise; |
| --- | --- |

b)

tagama tunnistaja või eksperdi isiku kindlakstegemise;

| c) | kontrollima, et tunnistaja või ekspert on telefonikonverentsi teel korraldatava ülekuulamisega nõus. |
| --- | --- |

c)

kontrollima, et tunnistaja või ekspert on telefonikonverentsi teel korraldatava ülekuulamisega nõus.

Täidesaatev riik võib oma nõusoleku tingimusena osaliselt või täielikult näha ette artikli 21 lõigete 6 ja 9 asjakohaste sätete kohaldamise. Kui ei ole kokku lepitud teisiti, kohaldatakse artikli 21 lõike 8 sätteid mutatis mutandis.

Artikkel 23

Teave pangakontode kohta

1.   Euroopa uurimismäärus võidakse koostada, et teha kindlaks, kas füüsiline või juriidiline isik, kelle suhtes viiakse läbi uurimist, omab või käsutab ühte või mitut mis tahes liiki kontot ükskõik millises täidesaatva riigi territooriumil asuvas pangas.

2.   Iga liikmesriik võtab käesolevas artiklis sätestatud tingimuste kohaselt meetmed, mis on vajalikud lõikes 1 osutatud teabe esitamiseks.

3.   Lõikes 1 osutatud teave peab Euroopa uurimismääruses esitatud taotluse korral ja ajaliselt mõistliku kättesaadavuse korral sisaldama andmeid ka kõnealuse isiku kontode kohta, mille suhtes tal on volitus.

4.   Käesolevas artiklis sätestatud kohustust kohaldatakse ainult juhul, kui selline teave on asjaomast kontot haldava panga valduses.

5.   Lisaks artikli 10 lõikes 1 osutatud keeldumise põhjustele võib lõikes 1 osutatud Euroopa uurimismääruse täitmisest keelduda ka juhul, kui asjaomane kuritegu ei ole:

| a) | kuritegu, mis on karistatav vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille maksimaalne pikkus on määruse koostanud riigis vähemalt neli aastat või täidesaatvas riigis vähemalt kaks aastat; |
| --- | --- |

a)

kuritegu, mis on karistatav vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille maksimaalne pikkus on määruse koostanud riigis vähemalt neli aastat või täidesaatvas riigis vähemalt kaks aastat;

| b) | nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsuse (millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol)) (6) (edaspidi „Europoli otsus”) artiklis 4 osutatud kuritegu; või |
| --- | --- |

b)

nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsuse (millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol)) (6) (edaspidi „Europoli otsus”) artiklis 4 osutatud kuritegu; või

| c) | Europoli otsusega mitte hõlmatud valdkonna puhul selline kuritegu, mida nimetatakse 1995. aasta Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsioonis (7) ja selle 1996. aasta protokollis (8) või 1997. aasta teises protokollis (9). |
| --- | --- |

c)

Europoli otsusega mitte hõlmatud valdkonna puhul selline kuritegu, mida nimetatakse 1995. aasta Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsioonis (7) ja selle 1996. aasta protokollis (8) või 1997. aasta teises protokollis (9).

6.   Määruse koostanud asutus või ametiisik märgib Euroopa uurimismääruses, miks tema arvates võib taotletav teave olla kuriteo uurimise jaoks olulise väärtusega, mille alusel ta oletab, et täidesaatva riigi pankades hoitakse kõnealust kontot ja võimaluse korral ka seda, missugused võivad olla asjaomased pangad. Asutus või ametiisik lisab Euroopa uurimismäärusele ka tema valduses oleva teabe, mis võib hõlbustada selle täitmist.

Artikkel 24

Teave pangatehingute kohta

1.   Euroopa uurimismääruse võib koostada eesmärgiga saada üksikasjalikke andmeid kindlaksmääratud pangakontode ja selles kindlaksmääratud ühe või mitme konto kaudu kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul tehtud pangatoimingute kohta, sealhulgas üksikasjalikke andmeid kõikide saatja ja saaja kontode kohta.

2.   Iga liikmesriik võtab käesolevas artiklis sätestatud tingimuste kohaselt meetmed, mis on vajalikud lõikes 1 osutatud teabe esitamiseks.

3.   Käesolevas artiklis sätestatud kohustust kohaldatakse ainult juhul, kui selline teave on asjaomast kontot haldava panga valduses.

4.   Määruse koostanud riik märgib Euroopa uurimismääruses, miks tema arvates võib taotletav teave olla kuriteo uurimise jaoks olulise väärtusega.

Artikkel 25

Pangatehingute kontrollimine

1.   Euroopa uurimismääruse võib koostada eesmärgiga kontrollida selles kindlaksmääratud ühe või mitme konto kaudu kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul tehtavaid pangatoiminguid.

2.   Iga liikmesriik võtab käesolevas artiklis sätestatud tingimuste kohaselt meetmed, mis on vajalikud lõikes 1 osutatud teabe esitamiseks.

3.   Määruse koostanud riik märgib Euroopa uurimismääruses, miks tema arvates võib taotletav teave olla kuriteo uurimise jaoks olulise väärtusega.

4.   Kontrollimist puudutavates praktilistes üksikasjades lepivad kokku määruse koostanud ja täidesaatva riigi pädevad asutused või ametiisikud.

Artikkel 26

Kontrollitavad saadetised

1.   Euroopa uurimismääruse võib koostada kontrollitavaks saadetiseks täidesaatva riigi territooriumil.

2.   Õigus tegutseda ning juhtida ja kontrollida Euroopa uurimismäärusega seotud toiminguid, millele on osutatud lõikes 1, on täidesaatva riigi pädevatel asutustel ja ametiisikutel.

Artikkel 27

Uurimistoimingud, mis eeldavad tõendite kogumist reaalajas, pidevalt ja teatud aja jooksul

1.   Kui Euroopa uurimismäärus koostatakse sellise toimingu, sealhulgas artiklites 25 ja 26 nimetatud toimingute teostamise eesmärgil, mis eeldab tõendite kogumist reaalajas, pidevalt ja teatud aja jooksul, võidakse selle täitmisest lisaks artikli 10 lõikes 1 osutatud põhjustele keelduda, kui kõnealuse toimingu teostamine ei oleks sarnase siseriikliku juhtumi puhul lubatud.

2.   Lõikes 1 osutatud juhtumite suhtes kohaldatakse artikli 10 lõiget 2 mutatis mutandis.

3.   Täidesaatev asutus või ametiisik võib lõikes 1 osutatud Euroopa uurimismääruse täitmise tingimuseks seada kulude jagamise kokkuleppe sõlmimise.

V   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 28

Teatised

1.   Hiljemalt ... (10). teavitab iga liikmesriik komisjoni järgmisest:

| a) | asutus(ed) või ametiisik(ud), kes on tema sisemise õiguskorra raames artikli 2 punktide a ja b kohaselt pädevad, kui asjaomane liikmesriik on määruse koostanud riik või täidesaatev riik; |
| --- | --- |

a)

asutus(ed) või ametiisik(ud), kes on tema sisemise õiguskorra raames artikli 2 punktide a ja b kohaselt pädevad, kui asjaomane liikmesriik on määruse koostanud riik või täidesaatev riik;

| b) | Euroopa uurimismääruse koostamisel aktsepteeritavad keeled, nagu on osutatud artikli 5 lõikes 2; |
| --- | --- |

b)

Euroopa uurimismääruse koostamisel aktsepteeritavad keeled, nagu on osutatud artikli 5 lõikes 2;

| c) | teave määratud keskasutuse või asutuste kohta, kui liikmesriik soovib kasutada artikli 6 lõike 2 kohast võimalust. See teave on määruse koostanud riigi asutustele või ametiisikutele siduv; |
| --- | --- |

c)

teave määratud keskasutuse või asutuste kohta, kui liikmesriik soovib kasutada artikli 6 lõike 2 kohast võimalust. See teave on määruse koostanud riigi asutustele või ametiisikutele siduv;

| d) | nõue saada asjaomaselt isikult nõusolek tema üleviimise kohta, kui liikmesriik soovib kasutada artikli 20 lõikes 4 sätestatud võimalust. |
| --- | --- |

d)

nõue saada asjaomaselt isikult nõusolek tema üleviimise kohta, kui liikmesriik soovib kasutada artikli 20 lõikes 4 sätestatud võimalust.

2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõikidest hilisematest muudatustest lõikes 1 osutatud teabes.

3.   Komisjon teeb käesoleva artikli kohaldamisel saadud teabe kättesaadavaks ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustikule. Euroopa õigusalase koostöö võrgustik teeb selle teabe kättesaadavaks nõukogu 16. detsembri 2008. aasta otsuse 2008/976/JSK (Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kohta) (11) artiklis 9 osutatud veebisaidil.

Artikkel 29

Seos muude lepingute ja kokkulepetega

1.   Käesolev direktiiv asendab alates ... (10) järgmiste konventsioonide (mis on kohaldatavad käesoleva direktiiviga seotud liikmesriikide vahelistes suhetes) vastavad sätted, mõjutamata nende kohaldamist liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel ja nende kohaldamist üleminekuajal artikli 30 kohaselt:

| — | 20. aprilli 1959. aasta kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsioon ning selle 17. märtsi 1978. aasta ja 8. novembri 2001. aasta lisaprotokollid ning nimetatud konventsiooni artikli 26 kohaselt sõlmitud kahepoolsed kokkulepped; |
| --- | --- |

—

20. aprilli 1959. aasta kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsioon ning selle 17. märtsi 1978. aasta ja 8. novembri 2001. aasta lisaprotokollid ning nimetatud konventsiooni artikli 26 kohaselt sõlmitud kahepoolsed kokkulepped;

| — | 19. juuni 1990. aasta konventsioon, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut; |
| --- | --- |

—

19. juuni 1990. aasta konventsioon, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut;

| — | 29. mai 2000. aasta konventsioon liikmesriikide ja ELi vahel vastastikuse õigusabi andmise kohta kriminaalasjades ning selle 16. oktoobri 2001. aasta protokoll. |
| --- | --- |

—

29. mai 2000. aasta konventsioon liikmesriikide ja ELi vahel vastastikuse õigusabi andmise kohta kriminaalasjades ning selle 16. oktoobri 2001. aasta protokoll.

2.   Raamotsus 2008/978/JSK tunnistatakse kehtetuks. Käesolevat direktiivi kohaldatakse liikmesriikide vahel tõendite arestimise suhtes raamotsuse 2003/577/JSK vastavate sätete asemel.

3.   Liikmesriigid võivad jätkata selliste kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete kohaldamist, mis kehtivad pärast ... (10), kui need lepingud ja kokkulepped võimaldavad laiendada käesoleva direktiivi eesmärke ning aitavad lihtsustada või veelgi hõlbustada tõendite kogumise menetlusi.

4.   Liikmesriigid võivad jätkata selliste kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete sõlmimist pärast ... (12), kui need lepingud ja kokkulepped võimaldavad laiendada käesoleva direktiivi eesmärke ning aitavad lihtsustada või veelgi hõlbustada tõendite kogumise menetlusi.

5.   Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt ... (13), milliste lõikes 3 osutatud olemasolevate lepingute ja kokkulepete kohaldamist nad soovivad jätkata. Liikmesriigid teatavad samuti komisjonile lõikes 4 osutatud kõigist uutest lepingutest ja kokkulepetest kolme kuu jooksul pärast nende allakirjutamist.

6.   Kui komisjon leiab, et kahe- või mitmepoolsed lepingud või kokkulepped, millest teda teavitati, ei vasta või ei vasta osaliselt lõigetes 3 ja 4 sätestatud tingimustele, palub ta asjaomasel liikmesriigil kõnealune leping või kokkulepe lõpetada, muuta või hoiduda selle sõlmimisest.

Artikkel 30

Üleminekukord

1.   Enne ... (14) saadud vastastikuse õigusabi taotluste suhtes kohaldatakse jätkuvalt olemasolevaid kriminaalasjades antava vastastikuse õigusabiga seotud õigusakte. Raamotsuse 2003/577/JSK alusel tõendite arestimise kohta tehtud otsuste suhtes, mis on saadud enne ... (14) kohaldatakse samuti viimati nimetatud õigusakti.

2.   Raamotsuse 2003/577/JSK alusel tõendite arestimise kohta tehtud otsuse korral kohaldatakse Euroopa uurimismääruse suhtes artikli 7 lõiget 1 mutatis mutandis.

Artikkel 31

Direktiivi ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed ... (14).

2.   Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

3.   Liikmesriigid edastavad ... (14) nõukogu peasekretariaadile ja komisjonile nende sätete teksti, millega võetakse siseriiklikku õigusesse üle käesolevast direktiivist tulenevad kohustused.

4.   Komisjon esitab ... (15) Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hindab, mil määral on liikmesriigid käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikke meetmeid võtnud, lisades vajaduse korral seadusandlikud ettepanekud.

Artikkel 32

Aruanne kohaldamise kohta

Hiljemalt viie aasta möödumisel käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete andmete põhjal aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta. Aruandele lisatakse vajaduse korral ettepanekud käesoleva direktiivi muutmiseks.

Artikkel 33

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 34

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas aluslepingutega.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT L 196, 2.8.2003, lk 45.

1

(2)  ELT L 350, 30.12.2008, lk 72.

2

(3)  ELT L 239, 22.9.2000, lk 19.

3

(4)  EÜT C 197, 12.7.2000, lk 3.

4

(5)  EÜT L 162, 20.6.2002, lk 1, (eestikeelne eriväljaanne: peatükk 19, köide 06, lk 15).

5

(6)  ELT L 121, 15.5.2009, lk 37.

6

(7)  EÜT C 316, 27.11.1995, lk 49.

7

(8)  EÜT C 313, 23.10.1996, lk 2.

8

(9)  EÜT C 221, 19.7.1997, lk 12.

9

(10)  Palun sisestada kuupäev, mis saabub kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

10

(11)  ELT L 348, 24.12.2008, lk 130.

11

(12)  Palun sisestada käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

12

(13)  Palun sisestada kuupäev, mis saabub kolm kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

13

(14)  Palun sisestada kuupäev, mis saabub kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

14

(15)  Palun sisestada kuupäev, mis saabub kolm aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

15

---

A LISA

EUROOPA UURIMISMÄÄRUS

Käesoleva Euroopa uurimismääruse on koostanud pädev õigusasutus või ametiisik. Taotlen käesolevaga allpool määratletud uurimistoimingu või -toimingute teostamist ja seejärel Euroopa uurimismääruse täitmise käigus saadud tõendite edastamist.

Image

Image

Image

Image

---

B LISA

EUROOPA UURIMISMÄÄRUSE KÄTTESAAMISE KINNITUS

Käesoleva vormi peab täitma allpool osutatud Euroopa uurimismääruse saanud täidesaatva riigi asutus või ametiisik.

Image

Image

---