# Az Európai Unió C 184E/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.CE2010.184.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 184E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. július 8. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.CE2010.184.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 184E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. július 8.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2009–20102009. április 22–24-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 252 E, 2009.10.22.
  A 2007. évi mentesítésről szóló, 2009. április 23-én elfogadott szövegeket a Hivatalos Lap 2009.9.26-i L sorozatának 255. számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK |
| | 2009. április 22., szerda |
| 2010/C 184E/01 | Az előcsatlakozási támogatás költségvetési végrehajtásának ellenőrzéseAz Európai Parlament 2009. április 22-i állásfoglalása az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) 2007-es költségvetési végrehajtásának ellenőrzéséről (2008/2206(INI)) | 1 |
| 2010/C 184E/02 | A bírósági határozatok hatékony végrehajtása az Európai Unióban: az adósok vagyonának átláthatóságaAz Európai Parlament 2009. április 22-i állásfoglalása a bírósági határozatok hatékony végrehajtása az Európai Unióban: az adósok vagyonának átláthatóságáról (2008/2233(INI)) | 7 |
| 2010/C 184E/03 | 2008. évi jelentés a Petíciós Bizottság tevékenységérőlAz Európai Parlament 2009. április 22-i állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2008-as évben folytatott tanácskozásairól (2008/2301(INI)) | 12 |
| 2010/C 184E/04 | A férfiak és a nők közötti egyenlőség integrált megközelítése a bizottságok és küldöttségek munkája keretébenAz Európai Parlament 2009. április 22-i állásfoglalása a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítéséről a bizottságok és küldöttségek munkája keretében (2008/2245(INI)) | 18 |
| 2010/C 184E/05 | Ideiglenes kereskedelmi megállapodás TürkmenisztánnalAz Európai Parlament 2009. április 22-i állásfoglalása a Türkmenisztánnal kötött ideiglenes kereskedelmi megállapodásról | 20 |
| 2010/C 184E/06 | Közös bevándorlási politika Európa számáraAz Európai Parlament 2009. április 22-i állásfoglalása egy közös bevándorláspolitikáról Európa számára: elvek, fellépések és eszközök (2008/2331(INI)) | 23 |
| 2010/C 184E/07 | A TEN-T politika jövőjéről szóló zöld könyvAz Európai Parlament 2009. április 22-i állásfoglalása a TEN-T hálózat jövőjéről szóló zöld könyvről (2008/2218(INI)) | 35 |
| | 2009. április 23., csütörtök |
| 2010/C 184E/08 | Az erdőirtás és az erdőpusztulásAz Európai Parlament 2009. április 23-i állásfoglalása az erdőirtás és az erdőpusztulás okozta kihívások kezeléséről az éghajlatváltozás és a biodiverzitás csökkenése elleni küzdelemben | 41 |
| 2010/C 184E/09 | A városi mobilitásra vonatkozó cselekvési tervAz Európai Parlament 2009. április 23-i állásfoglalása a városi mobilitásról szóló cselekvési tervről (2008/2217(INI)) | 43 |
| 2010/C 184E/10 | Az intelligens közlekedési rendszerekre vonatkozó cselekvési tervAz Európai Parlament 2009. április 23-i állásfoglalása az intelligens közlekedési rendszerekről szóló cselekvési tervről (2008/2216(INI)) | 50 |
| | 2009. április 24., péntekig |
| 2010/C 184E/11 | A nők jogai AfganisztánbanAz Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a nők jogairól Afganisztánban | 57 |
| 2010/C 184E/12 | A Sierra Leone-i különleges bíróságAz Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a Sierra Leone-i különleges bíróság támogatásáról | 60 |
| 2010/C 184E/13 | Az ashrafi táborban tartózkodó személyek humanitárius helyzeteAz Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása az ashrafi táborban tartózkodó személyek humanitárius helyzetéről | 62 |
| 2010/C 184E/14 | A Közösségek pénzügyi érdekeinek védelme - Csalás elleni küzdelem - 2007-es éves jelentésAz Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről és a csalás elleni küzdelemről – Éves jelentés, 2007 (2008/2242(INI)) | 63 |
| 2010/C 184E/15 | Képviselői mentelmi jog LengyelországbanAz Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a parlamenti mentelmi jogról Lengyelországban (2008/2232(INI)) | 72 |
| 2010/C 184E/16 | Irányítás a közös halászati politika keretében: az Európai Parlament, a regionális tanácsadó testületek és a többi szereplőAz Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a közös halászati politika keretében az irányításról: az Európai Parlament, a regionális tanácsadó testületek és egyéb szereplők (2008/2223(INI)) | 75 |
| 2010/C 184E/17 | A tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatást nyújtó mechanizmus létrehozásaAz Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatást nyújtó mechanizmus létrehozásáról | 79 |
| 2010/C 184E/18 | A nanoanyagokkal kapcsolatos szabályozási szempontokAz Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a nanoanyagokkal kapcsolatos szabályozási szempontokról (2008/2208(INI)) | 82 |
| 2010/C 184E/19 | Éves vita a 2008-ban elért haladásról a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térségbenAz Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülésen alapuló térség megvalósulását illetően elért 2008. évi haladásról szóló éves vitáról (az EU-Szerződés 2. és 39. cikke) | 90 |
| 2010/C 184E/20 | A G20 csúcstalálkozó következtetéseiAz Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a G20-csoport 2009. április 2-i londoni csúcstalálkozójáról | 94 |
| 2010/C 184E/21 | A jólét és a stabilitás megszilárdítása a Nyugat-BalkánonAz Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a nyugat-balkáni országok stabilitásának és jólétének megszilárdításáról (2008/2200(INI)) | 100 |
| 2010/C 184E/22 | Bosznia-hercegovinai helyzetAz Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a bosznia-hercegovinai helyzetről | 107 |
| 2010/C 184E/23 | A fogyatékossággal élők jogaiAz Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény és fakultatív jegyzőkönyvének az Európai Közösség általi megkötéséről | 111 |
| 2010/C 184E/24 | A Bizottság közösségi jog alkalmazásának nyomon követéséről szóló 25. éves jelentése (2007)Az Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a Bizottságnak a közösségi jog alkalmazásának nyomon követéséről szóló 25. éves jelentéséről (2007) (2008/2337(INI)) | 114 |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Európai Parlament |
| 2010/C 184E/25 | Az etnikai és faji alapú profilalkotás, nevezetesen a terrorelhárításnál, jogérvényesítésnél, bevándorlásnál, valamint vám- és határellenőrzésnélAz Európai Parlament 2009. április 24-i ajánlása a Tanácshoz a terroristaellenes műveletek, a rendfenntartás, a bevándorlás ellenőrzése, valamint a vámeljárások és a határellenőrzések során felmerülő, az etnikai vagy faji hovatartozás ismérvein alapuló profilalkotás problémájáról (2008/2020(INI)) | 119 |
| 2010/C 184E/26 | A nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról és a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés jövőjérőlAz Európai Parlament 2009. április 24-i ajánlása a Tanácshoz a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról és az atomsorompó-szerződés jövőjéről szóló, a Tanácshoz benyújtott európai parlamenti ajánlásról (2008/2324(INI)) | 127 |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2009. április 22., szerda |
| 2010/C 184E/27 | Küzdelem a nők elleni erőszak ellenAz Európai Parlament nyilatkozata a Mondj nemet a nők elleni erőszakra kampányról | 131 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2009–20102009. április 22–24-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 252 E, 2009.10.22.
  A 2007. évi mentesítésről szóló, 2009. április 23-én elfogadott szövegeket a Hivatalos Lap 2009.9.26-i L sorozatának 255. számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

A 2007. évi mentesítésről szóló, 2009. április 23-én elfogadott szövegeket a Hivatalos Lap 2009.9.26-i L sorozatának 255. számában tették közzé.

2009. április 22., szerda

2010/C 184E/01

Az előcsatlakozási támogatás költségvetési végrehajtásának ellenőrzéseAz Európai Parlament 2009. április 22-i állásfoglalása az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) 2007-es költségvetési végrehajtásának ellenőrzéséről (2008/2206(INI))

1

2010/C 184E/02

A bírósági határozatok hatékony végrehajtása az Európai Unióban: az adósok vagyonának átláthatóságaAz Európai Parlament 2009. április 22-i állásfoglalása a bírósági határozatok hatékony végrehajtása az Európai Unióban: az adósok vagyonának átláthatóságáról (2008/2233(INI))

7

2010/C 184E/03

2008. évi jelentés a Petíciós Bizottság tevékenységérőlAz Európai Parlament 2009. április 22-i állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2008-as évben folytatott tanácskozásairól (2008/2301(INI))

12

2010/C 184E/04

A férfiak és a nők közötti egyenlőség integrált megközelítése a bizottságok és küldöttségek munkája keretébenAz Európai Parlament 2009. április 22-i állásfoglalása a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítéséről a bizottságok és küldöttségek munkája keretében (2008/2245(INI))

18

2010/C 184E/05

Ideiglenes kereskedelmi megállapodás TürkmenisztánnalAz Európai Parlament 2009. április 22-i állásfoglalása a Türkmenisztánnal kötött ideiglenes kereskedelmi megállapodásról

20

2010/C 184E/06

Közös bevándorlási politika Európa számáraAz Európai Parlament 2009. április 22-i állásfoglalása egy közös bevándorláspolitikáról Európa számára: elvek, fellépések és eszközök (2008/2331(INI))

23

2010/C 184E/07

A TEN-T politika jövőjéről szóló zöld könyvAz Európai Parlament 2009. április 22-i állásfoglalása a TEN-T hálózat jövőjéről szóló zöld könyvről (2008/2218(INI))

35

2009. április 23., csütörtök

2010/C 184E/08

Az erdőirtás és az erdőpusztulásAz Európai Parlament 2009. április 23-i állásfoglalása az erdőirtás és az erdőpusztulás okozta kihívások kezeléséről az éghajlatváltozás és a biodiverzitás csökkenése elleni küzdelemben

41

2010/C 184E/09

A városi mobilitásra vonatkozó cselekvési tervAz Európai Parlament 2009. április 23-i állásfoglalása a városi mobilitásról szóló cselekvési tervről (2008/2217(INI))

43

2010/C 184E/10

Az intelligens közlekedési rendszerekre vonatkozó cselekvési tervAz Európai Parlament 2009. április 23-i állásfoglalása az intelligens közlekedési rendszerekről szóló cselekvési tervről (2008/2216(INI))

50

2009. április 24., péntekig

2010/C 184E/11

A nők jogai AfganisztánbanAz Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a nők jogairól Afganisztánban

57

2010/C 184E/12

A Sierra Leone-i különleges bíróságAz Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a Sierra Leone-i különleges bíróság támogatásáról

60

2010/C 184E/13

Az ashrafi táborban tartózkodó személyek humanitárius helyzeteAz Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása az ashrafi táborban tartózkodó személyek humanitárius helyzetéről

62

2010/C 184E/14

A Közösségek pénzügyi érdekeinek védelme - Csalás elleni küzdelem - 2007-es éves jelentésAz Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről és a csalás elleni küzdelemről – Éves jelentés, 2007 (2008/2242(INI))

63

2010/C 184E/15

Képviselői mentelmi jog LengyelországbanAz Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a parlamenti mentelmi jogról Lengyelországban (2008/2232(INI))

72

2010/C 184E/16

Irányítás a közös halászati politika keretében: az Európai Parlament, a regionális tanácsadó testületek és a többi szereplőAz Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a közös halászati politika keretében az irányításról: az Európai Parlament, a regionális tanácsadó testületek és egyéb szereplők (2008/2223(INI))

75

2010/C 184E/17

A tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatást nyújtó mechanizmus létrehozásaAz Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatást nyújtó mechanizmus létrehozásáról

79

2010/C 184E/18

A nanoanyagokkal kapcsolatos szabályozási szempontokAz Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a nanoanyagokkal kapcsolatos szabályozási szempontokról (2008/2208(INI))

82

2010/C 184E/19

Éves vita a 2008-ban elért haladásról a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térségbenAz Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülésen alapuló térség megvalósulását illetően elért 2008. évi haladásról szóló éves vitáról (az EU-Szerződés 2. és 39. cikke)

90

2010/C 184E/20

A G20 csúcstalálkozó következtetéseiAz Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a G20-csoport 2009. április 2-i londoni csúcstalálkozójáról

94

2010/C 184E/21

A jólét és a stabilitás megszilárdítása a Nyugat-BalkánonAz Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a nyugat-balkáni országok stabilitásának és jólétének megszilárdításáról (2008/2200(INI))

100

2010/C 184E/22

Bosznia-hercegovinai helyzetAz Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a bosznia-hercegovinai helyzetről

107

2010/C 184E/23

A fogyatékossággal élők jogaiAz Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény és fakultatív jegyzőkönyvének az Európai Közösség általi megkötéséről

111

2010/C 184E/24

A Bizottság közösségi jog alkalmazásának nyomon követéséről szóló 25. éves jelentése (2007)Az Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a Bizottságnak a közösségi jog alkalmazásának nyomon követéséről szóló 25. éves jelentéséről (2007) (2008/2337(INI))

114

AJÁNLÁSOK

Európai Parlament

2010/C 184E/25

Az etnikai és faji alapú profilalkotás, nevezetesen a terrorelhárításnál, jogérvényesítésnél, bevándorlásnál, valamint vám- és határellenőrzésnélAz Európai Parlament 2009. április 24-i ajánlása a Tanácshoz a terroristaellenes műveletek, a rendfenntartás, a bevándorlás ellenőrzése, valamint a vámeljárások és a határellenőrzések során felmerülő, az etnikai vagy faji hovatartozás ismérvein alapuló profilalkotás problémájáról (2008/2020(INI))

119

2010/C 184E/26

A nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról és a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés jövőjérőlAz Európai Parlament 2009. április 24-i ajánlása a Tanácshoz a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról és az atomsorompó-szerződés jövőjéről szóló, a Tanácshoz benyújtott európai parlamenti ajánlásról (2008/2324(INI))

127

VÉLEMÉNYEK

Európai Parlament

2009. április 22., szerda

2010/C 184E/27

Küzdelem a nők elleni erőszak ellenAz Európai Parlament nyilatkozata a Mondj nemet a nők elleni erőszakra kampányról

131

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2009. április 22., szerda |
| 2010/C 184E/28 | Aldo Patriciello parlamenti mentelmi jogának fenntartása iránti kérelemAz Európai Parlament 2009. április 22-i határozata az Aldo Patriciello kiváltságainak és mentességeinek fenntartására irányuló kérelemről (2008/2323(IMM)) | 134 |
| 2010/C 184E/29 | Renato Brunetta képviselői mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelemAz Európai Parlament 2009. április 22-i határozata a Renato Brunetta kiváltságainak és mentességeinek fenntartására irányuló kérelemről (2008/2147(IMM)) | 135 |
| 2010/C 184E/30 | Antonio Di Pietro képviselői mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemAz Európai Parlament 2009. április 22-i határozata az Antonio Di Pietro mentelmi jogáról és kiváltságairól szóló konzultációra irányuló kérelemről (2008/2146(IMM)) | 136 |
| 2010/C 184E/31 | Hannes Swoboda mentelmi jogának felfüggesztéseAz Európai Parlament 2009. április 22-i határozata Hannes Swoboda mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2009/2014(IMM)) | 137 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2009. április 22., szerda

2010/C 184E/28

Aldo Patriciello parlamenti mentelmi jogának fenntartása iránti kérelemAz Európai Parlament 2009. április 22-i határozata az Aldo Patriciello kiváltságainak és mentességeinek fenntartására irányuló kérelemről (2008/2323(IMM))

134

2010/C 184E/29

Renato Brunetta képviselői mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelemAz Európai Parlament 2009. április 22-i határozata a Renato Brunetta kiváltságainak és mentességeinek fenntartására irányuló kérelemről (2008/2147(IMM))

135

2010/C 184E/30

Antonio Di Pietro képviselői mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemAz Európai Parlament 2009. április 22-i határozata az Antonio Di Pietro mentelmi jogáról és kiváltságairól szóló konzultációra irányuló kérelemről (2008/2146(IMM))

136

2010/C 184E/31

Hannes Swoboda mentelmi jogának felfüggesztéseAz Európai Parlament 2009. április 22-i határozata Hannes Swoboda mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2009/2014(IMM))

137

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Parlament |
| | 2009. április 22., szerda |
| 2010/C 184E/32 | Megállapodás az EK és Pakisztán között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről *Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0081 – C6-0080/2009 – 2008/0036(CNS)) | 138 |
| 2010/C 184E/33 | Csatlakozás az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának 61. számú előírásához ***Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségnek az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának a haszonjárművek a vezetőfülke hátsó falától előre elhelyezkedő külső kinyúlások szempontjából történő jóváhagyásáról szóló 61. számú előírásához való csatlakozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0675 – 7240/2009 – C6-0119/2009 – 2008/0205(AVC)) | 139 |
| 2010/C 184E/34 | A lófélék mozgására és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételek *Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a lófélék mozgására és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2008)0715 – C6-0479/2008 – 2008/0219(CNS)) | 140 |
| 2010/C 184E/35 | A mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályok *Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2008)0796 – C6-0018/2009 – 2008/0226(CNS)) | 141 |
| 2010/C 184E/36 | A szociális biztonsági rendszerek koordinálása ***IIAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet módosításáról és mellékletei tartalmának meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására vonatkozó tanácsi közös álláspontról (14518/1/2008 – C6-0003/2009 – 2006/0008(COD)) | 142 |
| P6_TC2-COD(2006)0008Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet módosításáról és mellékletei tartalmának meghatározásáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 142 |
| 2010/C 184E/37 | A szociális biztonsági rendszerek koordinációja: végrehajtási rendelet ***IIAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a Tanácsi közös álláspontjáról a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (14516/4/2008 – C6-0006/2009 – 2006/0006(COD)) | 143 |
| P6_TC2-COD(2006)0006Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 143 |
| 2010/C 184E/38 | Európai mérésügyi kutatási és fejlesztési program ***IAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a több tagállam által indított európai metrológiai kutatási és fejlesztési programban való közösségi részvételről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0814 – C6-0468/2008 – 2008/0230(COD)) | 144 |
| P6_TC1-COD(2008)0230Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. áprils 22-én került elfogadásra a több tagállam által indított európai metrológiai kutatási és fejlesztési programban való közösségi részvételről szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 144 |
| 2010/C 184E/39 | A fát és fatermékeket forgalmazó piaci szereplők kötelezettségei ***IAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0644 – C6-0373/2008 – 2008/0198(COD)) | 145 |
| P6_TC1-COD(2008)0198Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 145 |
| MELLÉKLET | 161 |
| 2010/C 184E/40 | A minimális kőolaj- és/vagy kőolajtermék-készletezés *Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok minimális kőolaj- és/vagy kőolajtermék-készletezési kötelezettségéről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0775 – C6-0511/2008 – 2008/0220(CNS)) | 162 |
| 2010/C 184E/41 | A létfontosságú infrastruktúrák figyelmeztető információs hálózata *Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a létfontosságú infrastruktúrák figyelmeztető információs hálózatáról (CIWIN) szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0676 – C6-0399/2008 – 2008/0200(CNS)) | 174 |
| 2010/C 184E/42 | A közéleti személyiségek védelmére szolgáló európai hálózat *Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a Holland Királyságnak a közéleti személyiségek védelmére szolgáló európai hálózat létrehozásáról szóló, 2002/956/IB határozat módosításáról szóló tanácsi határozat elfogadásáról szóló kezdeményezéséről (16437/2008 – C6-0029/2009 – 2009/0801(CNS)) | 181 |
| 2010/C 184E/43 | A gyapotágazatra vonatkozó nemzeti szerkezetátalakítási programok *Az Európai Parlament 2009 április 22-i jogalkotási állásfoglalása a 637/2008/EK rendeletnek a gyapotágazatra vonatkozó nemzeti szerkezetátalakítási programok tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0037 – C6-0063/2009 – 2009/0008(CNS)) | 182 |
| 2010/C 184E/44 | Az Alpesi Egyezmény közlekedés területén történő végrehajtásáról szóló jegyzőkönyv (Közlekedési jegyzőkönyv) *Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása az Alpesi Egyezmény közlekedés területén történő végrehajtásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség részéről történő jóváhagyásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0895 – C6-0073/2009 – 2008/0262(CNS)) | 183 |
| 2010/C 184E/45 | 2/2009. sz. költségvetés-módosítási tervezetAz Európai Parlament 2009. április 22-i állásfoglalása az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre vonatkozó, 2/2009. számú költségvetés-módosítási tervezetéről, III. szakasz - Bizottság (6953/2009 – C6-0077/2009 – 2009/2010(BUD)) | 184 |
| 2010/C 184E/46 | 3/2009. számú költségvetés-módosításaAz Európai Parlament 2009. április 22-i állásfoglalása az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre vonatkozó, 3/2009. számú költségvetés-módosítási tervezetéről, III. Szakasz - Bizottság (8153/2009 – C6-0118/2009 – 2009/2017(BUD)) | 185 |
| 2010/C 184E/47 | A villamos energia belső piaca ***IIAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására vonatkozóan kialakított tanácsi közös álláspontról (14539/2/2008 – C6-0024/2009 – 2007/0195(COD)) | 186 |
| P6_TC2-COD(2007)0195Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 186 |
| 2010/C 184E/48 | Az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség ***IIAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (14541/1/2008 – C6-0020/2009 – 2007/0197(COD)) | 187 |
| P6_TC2-COD(2007)0197Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 187 |
| 2010/C 184E/49 | A hálózathoz való hozzáférés: a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme ***IIAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről és az 1228/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (14546/2/2008 – C6-0022/2009 – 2007/0198(COD)) | 188 |
| P6_TC2-COD(2007)0198Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről és az 1228/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 188 |
| 2010/C 184E/50 | A földgáz belső piaca ***IIAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezésérőlszóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására vonatkozóan kialakított tanácsi közös álláspontról (14540/2/2008 – C6-0021/2009 – 2007/0196(COD)) | 189 |
| P6_TC2-COD(2007)0196Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 189 |
| 2010/C 184E/51 | A földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés ***IIAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló 1775/2005/EK rendelet hatályon kívül módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására vonatkozóan kialakított tanácsi közös álláspontról (14548/2/2008 – C6-0023/2009 – 2007/0199(COD)) | 190 |
| P6_TC2-COD(2007)0199Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről és az 1775/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 190 |
| 2010/C 184E/52 | Az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközök: ISA ***IAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközökről (ISA) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0583 – C6-0337/2008 – 2008/0185(COD)) | 191 |
| P6_TC1-COD(2008)0185Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközökről (ISA) szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 191 |
| 2010/C 184E/53 | A peszticidek kijuttatására szolgáló gépek ***IAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a gépekről szóló, 2006. május 17-i 2006/42/EK irányelvnek a peszticidek kijuttatására szolgáló gépek tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0535 – C6-0307/2008 – 2008/0172(COD)) | 192 |
| P6_TC1-COD(2008)0172Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a 2006/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a peszticidek kijuttatására szolgáló gépek tekintetében történő módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 192 |
| MELLÉKLET | 193 |
| 2010/C 184E/54 | A gumiabroncsok címkézése az üzemanyag-hatékonysággal összefüggésben ***IAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a gumiabroncsok üzemanyag-hatékonyság és más lényeges paraméterek tekintetében történő címkézéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0779 – C6-0411/2008 – 2008/0221(COD)) | 193 |
| P6_TC1-COD(2008)0221Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a gumiabroncsok üzemanyag-hatékonyság és más lényeges paraméterek tekintetében történő címkézéséről szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 194 |
| I. MELLÉKLET | 204 |
| II. MELLÉKLET | 206 |
| III. MELLЙKLET | 211 |
| IV. MELLÉKLET | 211 |
| 2010/C 184E/55 | A 717/2007/EK rendelet (mobiltelefon-hálózatok) és a 2002/21/EK irányelv (elektronikus hírközlés) módosítása ***IAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a Közösségen belüli nyilvános mobiltelefon-hálózatok közötti barangolásról (roaming) szóló 717/2007/EK rendelet, valamint az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0580 – C6-0333/2008 – 2008/0187(COD)) | 212 |
| P6_TC1-COD(2008)0187Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a Közösségen belüli nyilvános mobiltelefon-hálózatok közötti barangolásról (roaming) szóló 717/2007/EK rendelet, valamint az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv módosításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 212 |
| 2010/C 184E/56 | A jelentésekre és a dokumentációra vonatkozó kötelezettségek vállalatok egyesülése és szétválása esetén ***IAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a 77/91/EGK, a 78/855/EGK, a 82/891/EGK és a 2005/56/EK tanácsi irányelvnek az egyesülések és szétválások esetében alkalmazandó jelentési és dokumentációs kötelezettségek tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0576 – C6-0330/2008 – 2008/0182(COD)) | 213 |
| P6_TC1-COD(2008)0182Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a 77/91/EGK, a 78/855/EGK, a 82/891/EGK és a 2005/56/EK tanácsi irányelvnek az egyesülések és szétválások esetében alkalmazandó jelentési és dokumentációs kötelezettségek tekintetében történő módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 213 |
| 2010/C 184E/57 | Biztosítás és viszontbiztosítás (SOLVENCY II) ***IAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló módosított javaslatról (átdolgozás) (COM(2008)0119 – C6-0231/2007 – 2007/0143(COD)) | 214 |
| P6_TC1-COD(2007)0143Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (Szolvencia II) | 215 |
| 2010/C 184E/58 | Ideiglenes megállapodás Türkmenisztánnal *Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Türkmenisztán közötti, a kereskedelemre és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekre vonatkozó ideiglenes megállapodás megkötéséről szóló tanácsi és bizottsági határozatra irányuló javaslatról (5144/1999 – COM(1998)0617 – C5-0338/1999 – 1998/0304(CNS)) | 215 |
| 2010/C 184E/59 | Közösségi nukleáris biztonsági keret *Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a nukleáris biztonsági közösségi keretrendszer létrehozásáról szóló tanácsi (Euratom) irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0790 – C6-0026/2009 – 2008/0231(CNS)) | 216 |
| 2010/C 184E/60 | A közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer *Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0721 – C6-0510/2008 – 2008/0216(CNS)) | 232 |
| 2010/C 184E/61 | A halászati erőforrások technikai intézkedések révén történő megóvása *Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a halászati erőforrások technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0324 – C6-0282/2008 – 2008/0112(CNS)) | 253 |
| | 2009. április 23-i, csütörtök |
| 2010/C 184E/62 | A távolsági autóbusszal és autóbusszal történő nemzetközi személyszállítás piacához való hozzáférés ***IIAz Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása az autóbusszal végzett személyszállítás nemzetközi piacához való hozzáférés közös szabályairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására vonatkozó tanácsi közös álláspontról (11786/1/2008 – C6-0016/2009 – 2007/0097(COD)) | 260 |
| P6_TC2-COD(2007)0097Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra az autóbusszal végzett személyszállítás nemzetközi piacához való hozzáférés közös szabályairól és az 561/2006/EK rendelet módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 260 |
| 2010/C 184E/63 | A közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályai ***IIAz Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása a közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról és a 96/26/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására irányuló tanácsi közös álláspontról (11783/1/2008 – C6-0015/2009 – 2007/0098(COD)) | 261 |
| P6_TC2-COD(2007)0098Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra a közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról és a 96/26/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 261 |
| 2010/C 184E/64 | A nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályai ***IIAz Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása a nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására vonatkozó tanácsi közös álláspontról (11788/1/2008 – C6-0014/2009 – 2007/0099(COD)) | 262 |
| P6_TC2-COD(2007)0099Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra a nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 262 |
| 2010/C 184E/65 | Az épületek energiateljesítménye ***IAz Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása az épületek energiateljesítményéről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0780 – C6-0413/2008 – 2008/0223(COD)) | 263 |
| P6_TC1-COD(2008)0223Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra az épületek energiateljesítményéről szóló 2009/...EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 264 |
| I. MELLÉKLET | 286 |
| II. MELLÉKLET | 288 |
| III. MELLÉKLET | 289 |
| IV. MELLÉKLET | 289 |
| V. MELLÉKLET | 290 |
| VI. MELLÉKLET | 290 |
| 2010/C 184E/66 | Hitelminősítő intézetek ***IAz Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása a hitelminősítő intézetekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0704 – C6-0397/2008 – 2008/0217(COD)) | 292 |
| P6_TC1-COD(2008)0217Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra a hitelminősítő intézetekről szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 292 |
| 2010/C 184E/67 | A tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogai ***IAz Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása a tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogairól, valamint a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0816 – C6-0476/2008 – 2008/0246(COD)) | 293 |
| P6_TC1-COD(2008)0246Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra a tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogairól, valamint a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 294 |
| I. MELLÉKLET | 309 |
| II. MELLÉKLET | 309 |
| III. MELLÉKLET | 310 |
| IV. MELLÉKLET | 311 |
| 2010/C 184E/68 | Az autóbusszal közlekedő utasok jogai ***IAz Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása az autóbusszal közlekedő utasok jogairól, valamint a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0817 – C6-0469/2008 – 2008/0237(COD)) | 312 |
| P6_TC1-COD(2008)0237Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra az autóbusszal közlekedő utasok jogairól, valamint a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 313 |
| I. MELLÉKLET | 329 |
| II. MELLÉKLET | 330 |
| 2010/C 184E/69 | A szerzői jog és egyes szomszédos jogok védelmi ideje ***IAz Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása a szerzői jogok és szomszédos jogok védelmi idejéről szóló 2006/116/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatról (COM(2008)0464 – C6-0281/2008 – 2008/0157(COD)) | 331 |
| P6_TC1-COD(2008)0157Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra a szerzői jog és egyes szomszédos jogok védelmi idejéről szóló 2006/116/EK irányelvet módosító 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 332 |
| 2010/C 184E/70 | Intelligens közlekedési rendszerek a közúti közlekedés területén ***IAz Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keret megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0887 – C6-0512/2008 – 2008/0263(COD)) | 338 |
| P6_TC1-COD(2008)0263Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keret megállapításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 339 |
| I. MELLÉKLET | 348 |
| II. MELLÉKLET | 349 |
| III. MELLÉKLET | 352 |
| 2010/C 184E/71 | A második Marco Polo program ***IAz Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása az árufuvarozási rendszer környezetvédelmi teljesítményjavításának közösségi pénzügyi támogatására irányuló második Marco Polo program (Marco Polo II.) létrehozásáról szóló 1692/2006/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0847 – C6-0482/2008 – 2008/0239(COD)) | 353 |
| P6_TC1-COD(2008)0239Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra az árufuvarozási rendszer környezetvédelmi teljesítményjavításának közösségi pénzügyi támogatására irányuló második Marco Polo program (Marco Polo II.) létrehozásáról szóló 1692/2006/EK rendelet módosításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 353 |
| 2010/C 184E/72 | A versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózat ***IAz Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózat létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0852 – C6-0509/2008 – 2008/0247(COD)) | 354 |
| P6_TC1-COD(2008)0247Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 354 |
| MELLÉKLET | 367 |
| 2010/C 184E/73 | A határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok ***IAz Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0414 – C6-0257/2008 – 2008/0142(COD)) | 368 |
| P6_TC1-COD(2008)0142Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 369 |
| 2010/C 184E/74 | A betegek biztonsága *Az Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések megelőzését és ellenőrzését is magában foglaló betegbiztonságról szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatról (COM(2008)0837 – C6-0032/2009 – 2009/0003(CNS)) | 395 |
| 2010/C 184E/75 | A ritka betegségek területén megvalósítandó európai fellépés *Az Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása a ritka betegségek területén megvalósítandó európai fellépésről szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatról (COM(2008)0726 – C6-0455/2008 – 2008/0218(CNS)) | 404 |
| | 2009. április 24., péntekig |
| 2010/C 184E/76 | A fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény *Az Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény Európai Közösség által történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0530 – C6-0116/2009 – 2008/0170(CNS)) | 413 |
| 2010/C 184E/77 | A fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény (fakultatív jegyzőkönyv) *Az Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményhez kapcsolódó fakultatív jegyzőkönyv Európai Közösség által történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0530 – C6-0117/2009 – 2008/0171(CNS)) | 414 |
| 2010/C 184E/78 | A növényvédő szerekre vonatkozó statisztikák ***IIAz Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a növényvédő szerekre vonatkozó statisztikákról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (11120/2/2008 – C6-0004/2009 – 2006/0258(COD)) | 415 |
| P6_TC2-COD(2006)0258Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2009. április 24-én került elfogadásra a növényvédő szerekre vonatkozó statisztikáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 415 |
| I. MELLÉKLET | 422 |
| II. MELLÉKLET | 423 |
| III. MELLÉKLET | 425 |
| 2010/C 184E/79 | Az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezése ***IAz Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0399 – C6-0277/2008 – 2008/0151(COD)) | 439 |
| P6_TC1-COD(2008)0151Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 24-én került elfogadásra az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 440 |
| MELLÉKLET | 440 |
| 2010/C 184E/80 | Az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek ***IAz Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0311 – C6-0203/2008 – 2008/0098(COD)) | 441 |
| P6_TC1-COD(2008)0098Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 24-án került elfogadásra az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 441 |
| I. MELLÉKLET | 472 |
| II. MELLÉKLET | 474 |
| III. MELLÉKLET | 476 |
| IV. MELLÉKLET | 477 |
| V. MELLÉKLET | 478 |
| VI. MELLÉKLET | 481 |
| 2010/C 184E/81 | A Közösségben történő, határokon átnyúló fizetések ***IAz Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása a Közösségben történő, határokon átnyúló fizetésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0640 – C6-0352/2008 – 2008/0194(COD)) | 483 |
| P6_TC1-COD(2008)0194Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 24-én került elfogadásra a Közösségben történő, határokon átnyúló fizetésekről és a 2560/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 483 |
| 2010/C 184E/82 | Az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenysége ***IAz Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról, valamint a 2000/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0627 – C6-0350/2008– 2008/0190(COD)) | 484 |
| P6_TC1-COD(2008)0190Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 24-én került elfogadásra az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról, valamint a 2000/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 484 |
| 2010/C 184E/83 | Állati melléktermékek ***IAz Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (állati melléktermékekre vonatkozó rendelet) irányuló javaslatról (COM(2008)0345 – C6-0220/2008 – 2008/0110(COD)) | 485 |
| P6_TC1-COD(2008)0110Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 24-én került elfogadásra a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (állati melléktermékekre vonatkozó rendelet) elfogadására tekintettel | 485 |
| 2010/C 184E/84 | Középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus a tagállamok fizetési mérlegéhez *Az Európai Parlament 2009.április 24-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló 332/2002/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0169 – C6-0134/2009 – 2009/0053(CNS)) | 486 |
| 2010/C 184E/85 | A megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatása *Az Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK irányelv módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0727 – C6-0464/2008 – 2008/0215(CNS)) | 488 |
| | 2009. április 24, péntekig |
| 2010/C 184E/86 | Közös hozzáadottértékadó-rendszer az importtal és más határokon átnyúló műveletekkel kapcsolatos adócsalások vonatkozásában *Az Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek az importtal és más határokon átnyúló ügyletekkel kapcsolatos adócsalás tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0805 – C6-0039/2009 – 2008/0228(CNS)) | 519 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2009. április 22., szerda

2010/C 184E/32

Megállapodás az EK és Pakisztán között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről *Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0081 – C6-0080/2009 – 2008/0036(CNS))

138

2010/C 184E/33

Csatlakozás az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának 61. számú előírásához ***Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségnek az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának a haszonjárművek a vezetőfülke hátsó falától előre elhelyezkedő külső kinyúlások szempontjából történő jóváhagyásáról szóló 61. számú előírásához való csatlakozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0675 – 7240/2009 – C6-0119/2009 – 2008/0205(AVC))

139

2010/C 184E/34

A lófélék mozgására és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételek *Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a lófélék mozgására és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2008)0715 – C6-0479/2008 – 2008/0219(CNS))

140

2010/C 184E/35

A mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályok *Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2008)0796 – C6-0018/2009 – 2008/0226(CNS))

141

2010/C 184E/36

A szociális biztonsági rendszerek koordinálása ***IIAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet módosításáról és mellékletei tartalmának meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására vonatkozó tanácsi közös álláspontról (14518/1/2008 – C6-0003/2009 – 2006/0008(COD))

142

P6_TC2-COD(2006)0008Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet módosításáról és mellékletei tartalmának meghatározásáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

142

2010/C 184E/37

A szociális biztonsági rendszerek koordinációja: végrehajtási rendelet ***IIAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a Tanácsi közös álláspontjáról a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (14516/4/2008 – C6-0006/2009 – 2006/0006(COD))

143

P6_TC2-COD(2006)0006Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

143

2010/C 184E/38

Európai mérésügyi kutatási és fejlesztési program ***IAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a több tagállam által indított európai metrológiai kutatási és fejlesztési programban való közösségi részvételről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0814 – C6-0468/2008 – 2008/0230(COD))

144

P6_TC1-COD(2008)0230Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. áprils 22-én került elfogadásra a több tagállam által indított európai metrológiai kutatási és fejlesztési programban való közösségi részvételről szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

144

2010/C 184E/39

A fát és fatermékeket forgalmazó piaci szereplők kötelezettségei ***IAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0644 – C6-0373/2008 – 2008/0198(COD))

145

P6_TC1-COD(2008)0198Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

2009/.../EK

145

MELLÉKLET

161

2010/C 184E/40

A minimális kőolaj- és/vagy kőolajtermék-készletezés *Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok minimális kőolaj- és/vagy kőolajtermék-készletezési kötelezettségéről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0775 – C6-0511/2008 – 2008/0220(CNS))

162

2010/C 184E/41

A létfontosságú infrastruktúrák figyelmeztető információs hálózata *Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a létfontosságú infrastruktúrák figyelmeztető információs hálózatáról (CIWIN) szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0676 – C6-0399/2008 – 2008/0200(CNS))

174

2010/C 184E/42

A közéleti személyiségek védelmére szolgáló európai hálózat *Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a Holland Királyságnak a közéleti személyiségek védelmére szolgáló európai hálózat létrehozásáról szóló, 2002/956/IB határozat módosításáról szóló tanácsi határozat elfogadásáról szóló kezdeményezéséről (16437/2008 – C6-0029/2009 – 2009/0801(CNS))

181

2010/C 184E/43

A gyapotágazatra vonatkozó nemzeti szerkezetátalakítási programok *Az Európai Parlament 2009 április 22-i jogalkotási állásfoglalása a 637/2008/EK rendeletnek a gyapotágazatra vonatkozó nemzeti szerkezetátalakítási programok tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0037 – C6-0063/2009 – 2009/0008(CNS))

182

2010/C 184E/44

Az Alpesi Egyezmény közlekedés területén történő végrehajtásáról szóló jegyzőkönyv (Közlekedési jegyzőkönyv) *Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása az Alpesi Egyezmény közlekedés területén történő végrehajtásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség részéről történő jóváhagyásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0895 – C6-0073/2009 – 2008/0262(CNS))

183

2010/C 184E/45

2/2009. sz. költségvetés-módosítási tervezetAz Európai Parlament 2009. április 22-i állásfoglalása az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre vonatkozó, 2/2009. számú költségvetés-módosítási tervezetéről, III. szakasz - Bizottság (6953/2009 – C6-0077/2009 – 2009/2010(BUD))

184

2010/C 184E/46

3/2009. számú költségvetés-módosításaAz Európai Parlament 2009. április 22-i állásfoglalása az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre vonatkozó, 3/2009. számú költségvetés-módosítási tervezetéről, III. Szakasz - Bizottság (8153/2009 – C6-0118/2009 – 2009/2017(BUD))

185

2010/C 184E/47

A villamos energia belső piaca ***IIAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására vonatkozóan kialakított tanácsi közös álláspontról (14539/2/2008 – C6-0024/2009 – 2007/0195(COD))

186

P6_TC2-COD(2007)0195Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

186

2010/C 184E/48

Az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség ***IIAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (14541/1/2008 – C6-0020/2009 – 2007/0197(COD))

187

P6_TC2-COD(2007)0197Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

187

2010/C 184E/49

A hálózathoz való hozzáférés: a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme ***IIAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről és az 1228/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (14546/2/2008 – C6-0022/2009 – 2007/0198(COD))

188

P6_TC2-COD(2007)0198Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről és az 1228/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

188

2010/C 184E/50

A földgáz belső piaca ***IIAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezésérőlszóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására vonatkozóan kialakított tanácsi közös álláspontról (14540/2/2008 – C6-0021/2009 – 2007/0196(COD))

189

P6_TC2-COD(2007)0196Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

189

2010/C 184E/51

A földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés ***IIAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló 1775/2005/EK rendelet hatályon kívül módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására vonatkozóan kialakított tanácsi közös álláspontról (14548/2/2008 – C6-0023/2009 – 2007/0199(COD))

190

P6_TC2-COD(2007)0199Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről és az 1775/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

190

2010/C 184E/52

Az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközök: ISA ***IAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközökről (ISA) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0583 – C6-0337/2008 – 2008/0185(COD))

191

P6_TC1-COD(2008)0185Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközökről (ISA) szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

191

2010/C 184E/53

A peszticidek kijuttatására szolgáló gépek ***IAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a gépekről szóló, 2006. május 17-i 2006/42/EK irányelvnek a peszticidek kijuttatására szolgáló gépek tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0535 – C6-0307/2008 – 2008/0172(COD))

192

P6_TC1-COD(2008)0172Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a 2006/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a peszticidek kijuttatására szolgáló gépek tekintetében történő módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

192

MELLÉKLET

193

2010/C 184E/54

A gumiabroncsok címkézése az üzemanyag-hatékonysággal összefüggésben ***IAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a gumiabroncsok üzemanyag-hatékonyság és más lényeges paraméterek tekintetében történő címkézéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0779 – C6-0411/2008 – 2008/0221(COD))

193

P6_TC1-COD(2008)0221Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a gumiabroncsok üzemanyag-hatékonyság és más lényeges paraméterek tekintetében történő címkézéséről szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

.../2009/EK

rendelet

194

I. MELLÉKLET

204

II. MELLÉKLET

206

III. MELLЙKLET

211

IV. MELLÉKLET

211

2010/C 184E/55

A 717/2007/EK rendelet (mobiltelefon-hálózatok) és a 2002/21/EK irányelv (elektronikus hírközlés) módosítása ***IAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a Közösségen belüli nyilvános mobiltelefon-hálózatok közötti barangolásról (roaming) szóló 717/2007/EK rendelet, valamint az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0580 – C6-0333/2008 – 2008/0187(COD))

212

P6_TC1-COD(2008)0187Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a Közösségen belüli nyilvános mobiltelefon-hálózatok közötti barangolásról (roaming) szóló 717/2007/EK rendelet, valamint az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv módosításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

212

2010/C 184E/56

A jelentésekre és a dokumentációra vonatkozó kötelezettségek vállalatok egyesülése és szétválása esetén ***IAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a 77/91/EGK, a 78/855/EGK, a 82/891/EGK és a 2005/56/EK tanácsi irányelvnek az egyesülések és szétválások esetében alkalmazandó jelentési és dokumentációs kötelezettségek tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0576 – C6-0330/2008 – 2008/0182(COD))

213

P6_TC1-COD(2008)0182Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a 77/91/EGK, a 78/855/EGK, a 82/891/EGK és a 2005/56/EK tanácsi irányelvnek az egyesülések és szétválások esetében alkalmazandó jelentési és dokumentációs kötelezettségek tekintetében történő módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

213

2010/C 184E/57

Biztosítás és viszontbiztosítás (SOLVENCY II) ***IAz Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló módosított javaslatról (átdolgozás) (COM(2008)0119 – C6-0231/2007 – 2007/0143(COD))

214

P6_TC1-COD(2007)0143Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (Szolvencia II)

215

2010/C 184E/58

Ideiglenes megállapodás Türkmenisztánnal *Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Türkmenisztán közötti, a kereskedelemre és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekre vonatkozó ideiglenes megállapodás megkötéséről szóló tanácsi és bizottsági határozatra irányuló javaslatról (5144/1999 – COM(1998)0617 – C5-0338/1999 – 1998/0304(CNS))

215

2010/C 184E/59

Közösségi nukleáris biztonsági keret *Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a nukleáris biztonsági közösségi keretrendszer létrehozásáról szóló tanácsi (Euratom) irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0790 – C6-0026/2009 – 2008/0231(CNS))

216

2010/C 184E/60

A közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer *Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0721 – C6-0510/2008 – 2008/0216(CNS))

232

2010/C 184E/61

A halászati erőforrások technikai intézkedések révén történő megóvása *Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a halászati erőforrások technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0324 – C6-0282/2008 – 2008/0112(CNS))

253

2009. április 23-i, csütörtök

2010/C 184E/62

A távolsági autóbusszal és autóbusszal történő nemzetközi személyszállítás piacához való hozzáférés ***IIAz Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása az autóbusszal végzett személyszállítás nemzetközi piacához való hozzáférés közös szabályairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására vonatkozó tanácsi közös álláspontról (11786/1/2008 – C6-0016/2009 – 2007/0097(COD))

260

P6_TC2-COD(2007)0097Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra az autóbusszal végzett személyszállítás nemzetközi piacához való hozzáférés közös szabályairól és az 561/2006/EK rendelet módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

260

2010/C 184E/63

A közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályai ***IIAz Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása a közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról és a 96/26/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására irányuló tanácsi közös álláspontról (11783/1/2008 – C6-0015/2009 – 2007/0098(COD))

261

P6_TC2-COD(2007)0098Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra a közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról és a 96/26/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

261

2010/C 184E/64

A nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályai ***IIAz Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása a nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására vonatkozó tanácsi közös álláspontról (11788/1/2008 – C6-0014/2009 – 2007/0099(COD))

262

P6_TC2-COD(2007)0099Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra a nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

262

2010/C 184E/65

Az épületek energiateljesítménye ***IAz Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása az épületek energiateljesítményéről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0780 – C6-0413/2008 – 2008/0223(COD))

263

P6_TC1-COD(2008)0223Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra az épületek energiateljesítményéről szóló 2009/...EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

2009/...EK

264

I. MELLÉKLET

286

II. MELLÉKLET

288

III. MELLÉKLET

III. MELLÉKLET

289

IV. MELLÉKLET

IV. MELLÉKLET

289

V. MELLÉKLET

V. MELLÉKLET

290

VI. MELLÉKLET

VI. MELLÉKLET

290

2010/C 184E/66

Hitelminősítő intézetek ***IAz Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása a hitelminősítő intézetekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0704 – C6-0397/2008 – 2008/0217(COD))

292

P6_TC1-COD(2008)0217Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra a hitelminősítő intézetekről szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

292

2010/C 184E/67

A tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogai ***IAz Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása a tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogairól, valamint a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0816 – C6-0476/2008 – 2008/0246(COD))

293

P6_TC1-COD(2008)0246Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra a tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogairól, valamint a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

.../2009/EK

294

I. MELLÉKLET

309

II. MELLÉKLET

309

III. MELLÉKLET

310

IV. MELLÉKLET

311

2010/C 184E/68

Az autóbusszal közlekedő utasok jogai ***IAz Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása az autóbusszal közlekedő utasok jogairól, valamint a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0817 – C6-0469/2008 – 2008/0237(COD))

312

P6_TC1-COD(2008)0237Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra az autóbusszal közlekedő utasok jogairól, valamint a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

.../2009/EK

313

I. MELLÉKLET

329

II. MELLÉKLET

330

2010/C 184E/69

A szerzői jog és egyes szomszédos jogok védelmi ideje ***IAz Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása a szerzői jogok és szomszédos jogok védelmi idejéről szóló 2006/116/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatról (COM(2008)0464 – C6-0281/2008 – 2008/0157(COD))

331

P6_TC1-COD(2008)0157Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra a szerzői jog és egyes szomszédos jogok védelmi idejéről szóló 2006/116/EK irányelvet módosító 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

2006/116/EK irányelvet módosító 2009/.../EK

332

2010/C 184E/70

Intelligens közlekedési rendszerek a közúti közlekedés területén ***IAz Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keret megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0887 – C6-0512/2008 – 2008/0263(COD))

338

P6_TC1-COD(2008)0263Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keret megállapításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

339

I. MELLÉKLET

348

II. MELLÉKLET

349

III. MELLÉKLET

352

2010/C 184E/71

A második Marco Polo program ***IAz Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása az árufuvarozási rendszer környezetvédelmi teljesítményjavításának közösségi pénzügyi támogatására irányuló második Marco Polo program (Marco Polo II.) létrehozásáról szóló 1692/2006/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0847 – C6-0482/2008 – 2008/0239(COD))

353

P6_TC1-COD(2008)0239Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra az árufuvarozási rendszer környezetvédelmi teljesítményjavításának közösségi pénzügyi támogatására irányuló második Marco Polo program (Marco Polo II.) létrehozásáról szóló 1692/2006/EK rendelet módosításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

353

2010/C 184E/72

A versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózat ***IAz Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózat létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0852 – C6-0509/2008 – 2008/0247(COD))

354

P6_TC1-COD(2008)0247Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

.../2009/EK

354

MELLÉKLET

MELLÉKLET

367

2010/C 184E/73

A határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok ***IAz Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0414 – C6-0257/2008 – 2008/0142(COD))

368

P6_TC1-COD(2008)0142Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

2009/.../EK

369

2010/C 184E/74

A betegek biztonsága *Az Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések megelőzését és ellenőrzését is magában foglaló betegbiztonságról szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatról (COM(2008)0837 – C6-0032/2009 – 2009/0003(CNS))

395

2010/C 184E/75

A ritka betegségek területén megvalósítandó európai fellépés *Az Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása a ritka betegségek területén megvalósítandó európai fellépésről szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatról (COM(2008)0726 – C6-0455/2008 – 2008/0218(CNS))

404

2009. április 24., péntekig

2010/C 184E/76

A fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény *Az Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény Európai Közösség által történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0530 – C6-0116/2009 – 2008/0170(CNS))

413

2010/C 184E/77

A fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény (fakultatív jegyzőkönyv) *Az Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményhez kapcsolódó fakultatív jegyzőkönyv Európai Közösség által történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0530 – C6-0117/2009 – 2008/0171(CNS))

414

2010/C 184E/78

A növényvédő szerekre vonatkozó statisztikák ***IIAz Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a növényvédő szerekre vonatkozó statisztikákról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (11120/2/2008 – C6-0004/2009 – 2006/0258(COD))

415

P6_TC2-COD(2006)0258Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2009. április 24-én került elfogadásra a növényvédő szerekre vonatkozó statisztikáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

415

I. MELLÉKLET

I. MELLÉKLET

422

II. MELLÉKLET

II. MELLÉKLET

423

III. MELLÉKLET

425

2010/C 184E/79

Az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezése ***IAz Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0399 – C6-0277/2008 – 2008/0151(COD))

439

P6_TC1-COD(2008)0151Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 24-én került elfogadásra az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

440

MELLÉKLET

440

2010/C 184E/80

Az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek ***IAz Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0311 – C6-0203/2008 – 2008/0098(COD))

441

P6_TC1-COD(2008)0098Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 24-án került elfogadásra az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

441

I. MELLÉKLET

I. MELLÉKLET

472

II. MELLÉKLET

II. MELLÉKLET

474

III. MELLÉKLET

476

IV. MELLÉKLET

IV. MELLÉKLET

477

V. MELLÉKLET

V. MELLÉKLET

478

VI. MELLÉKLET

481

2010/C 184E/81

A Közösségben történő, határokon átnyúló fizetések ***IAz Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása a Közösségben történő, határokon átnyúló fizetésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0640 – C6-0352/2008 – 2008/0194(COD))

483

P6_TC1-COD(2008)0194Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 24-én került elfogadásra a Közösségben történő, határokon átnyúló fizetésekről és a 2560/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

483

2010/C 184E/82

Az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenysége ***IAz Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról, valamint a 2000/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0627 – C6-0350/2008– 2008/0190(COD))

484

P6_TC1-COD(2008)0190Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 24-én került elfogadásra az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról, valamint a 2000/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

484

2010/C 184E/83

Állati melléktermékek ***IAz Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (állati melléktermékekre vonatkozó rendelet) irányuló javaslatról (COM(2008)0345 – C6-0220/2008 – 2008/0110(COD))

485

P6_TC1-COD(2008)0110Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 24-én került elfogadásra a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (állati melléktermékekre vonatkozó rendelet) elfogadására tekintettel

485

2010/C 184E/84

Középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus a tagállamok fizetési mérlegéhez *Az Európai Parlament 2009.április 24-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló 332/2002/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0169 – C6-0134/2009 – 2009/0053(CNS))

486

2010/C 184E/85

A megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatása *Az Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK irányelv módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0727 – C6-0464/2008 – 2008/0215(CNS))

488

2009. április 24, péntekig

2010/C 184E/86

Közös hozzáadottértékadó-rendszer az importtal és más határokon átnyúló műveletekkel kapcsolatos adócsalások vonatkozásában *Az Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek az importtal és más határokon átnyúló ügyletekkel kapcsolatos adócsalás tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0805 – C6-0039/2009 – 2008/0228(CNS))

519

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament ÜLÉSSZAK: 2009–2010 2009. április 22–24-i ülések Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 252 E, 2009.10.22. A 2007. évi mentesítésről szóló, 2009. április 23-én elfogadott szövegeket a Hivatalos Lap 2009.9.26-i L sorozatának 255. számában tették közzé. ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2009. április 22., szerda

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/1

---

2009. április 22., szerdaAz előcsatlakozási támogatás költségvetési végrehajtásának ellenőrzése

P6_TA(2009)0237

Az Európai Parlament 2009. április 22-i állásfoglalása az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) 2007-es költségvetési végrehajtásának ellenőrzéséről (2008/2206(INI))

2010/C 184 E/01

Az Európai Parlament,

tekintettel az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló, 2006. július 17-i 1085/2006/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló 1085/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2007. június 12-i 718/2007/EK bizottsági rendeletre (2),

tekintettel az „Előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) – Többéves indikatív pénzügyi keret a 2008 és 2010 közötti időszakra” című, 2006. november 8-i bizottsági közleményre (COM(2006)0672),

tekintettel az „Előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) – Többéves indikatív pénzügyi keret a 2009–2011 közötti időszakra” című, 2007. november 6-i bizottsági közleményre (COM(2007)0689),

tekintettel a Bizottság 2008. december 15-i, 2007-es éves IPA jelentésére (COM(2008)0850 és SEC(2008)3026),

tekintettel a „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2008–2009” című, 2008. november 5-i bizottsági közleményre és az országok 2008-as előrehaladásáról szóló, azt kísérő jelentésekre (COM(2008)0674, valamint ahhoz kapcsolódóan a SEC(2008)2692-től a SEC(2008)2699-ig),

tekintettel „A Közösségek pénzügyi érdekeinek védelme – Csalás elleni küzdelem – Éves jelentés 2007” című, 2008. július 22-i bizottsági jelentésre (COM(2008)0475), beleértve (SEC(2008)2300),

tekintettel a Bizottság 2008. október 27-i, előcsatlakozási strukturális politikák eszközéről (ISPA) szóló, 2007. évi bizottsági éves jelentésre (COM(2008)0671 és SEC(2008)2681),

tekintettel a PHARE programról, Törökország előcsatlakozási eszközéről, a CARDS programról és az átmeneti támogatásról szóló, 2008. december 22-i, 2007. évi bizottsági éves jelentésre (COM(2008)0880 és SEC(2008)3075),

tekintettel az Európai Újjáépítési Ügynökség 2007-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló számvevőszéki jelentésre (3), az Ügynökség válaszaival együtt,

tekintettel a CARDS program Bizottság által történő irányításáról szóló 5/2007 számú számvevőszéki jelentésre (4), a Bizottság válaszaival együtt,

tekintettel a Bizottság Bővítési Főigazgatóságának 2007. évi éves tevékenységi jelentésére (5),

tekintettel a bővítésről szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen a Bizottság 2007. évi bővítési stratégiai dokumentumáról szóló, 2008. július 10-i állásfoglalására (6),

tekintettel a Horvátországban elért haladásról szóló 2007. évi jelentésről elfogadott, 2008. április 10-i állásfoglalására (7),

tekintettel a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban elért haladásról szóló, 2007. évi jelentésről elfogadott, 2008. április 23-i állásfoglalására (8),

tekintettel a Törökországban elért haladásról szóló 2007. évi jelentésről elfogadott, 2008. május 21-i állásfoglalására (9),

tekintettel a nyugat-balkáni országokkal folytatott kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokról szóló, 2009. január 13-i állásfoglalására (10),

tekintettel a nők Balkánon betöltött szerepéről szóló, 2008. december 4-i állásfoglalására (11),

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság tényfeltáró küldöttségének 2008. június 22–25-i koszovói látogatására (12), és az erről készített jelentésre (13),

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (14), különösen annak 53. cikkére és végrehajtási rendelkezéseire,

tekintettel eljárási szabályzatának 45. cikkére,

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A6-0181/2009),

| A. | mivel az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) a tagjelölt országok és a potenciális tagjelölt országok rendelkezésére álló eszközök és programok, nevezetesen a PHARE, a SAPARD, az ISPA, a Törökországnak biztosított előcsatlakozási pénzügyi támogatás, valamint a CARDS helyébe lépő új pénzügyi eszköz, amely az uniós támogatások ezen országok különleges szükségleteinek és irányítási kapacitásának megfelelő, rugalmas módon történő ésszerűsítését célozza; |
| --- | --- |

A.

mivel az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) a tagjelölt országok és a potenciális tagjelölt országok rendelkezésére álló eszközök és programok, nevezetesen a PHARE, a SAPARD, az ISPA, a Törökországnak biztosított előcsatlakozási pénzügyi támogatás, valamint a CARDS helyébe lépő új pénzügyi eszköz, amely az uniós támogatások ezen országok különleges szükségleteinek és irányítási kapacitásának megfelelő, rugalmas módon történő ésszerűsítését célozza;

| B. | mivel az előcsatlakozási támogatási eszköz az alábbi, a kedvezményezett országok szükségletei alapján meghatározott prioritásokat megtestesítő öt alkotóelemből áll:






  I. | Az átmenet támogatása és az intézményfejlesztés |
| --- | --- | --- |

B.

mivel az előcsatlakozási támogatási eszköz az alábbi, a kedvezményezett országok szükségletei alapján meghatározott prioritásokat megtestesítő öt alkotóelemből áll:

I.

Az átmenet támogatása és az intézményfejlesztés

| II. | Határokon átnyúló együttműködés (CBC) |
| --- | --- |

II.

Határokon átnyúló együttműködés (CBC)

| III. | Regionális fejlesztés |
| --- | --- |

III.

Regionális fejlesztés

| IV. | Humánerőforrás-fejlesztés |
| --- | --- |

IV.

Humánerőforrás-fejlesztés

| V. | Vidékfejlesztés |
| --- | --- |

V.

Vidékfejlesztés

| C. | mivel az előcsatlakozási támogatási eszköz alapvető tényező a polgárok életszínvonala, a szociális normák, az infrastruktúra, valamint a regionális és határon átnyúló együttműködés javítása szempontjából, illetve az emberi jogok tiszteletben tartásának a tagjelölt és lehetséges tagjelölt országokban való elősegítése terén; |
| --- | --- |

C.

mivel az előcsatlakozási támogatási eszköz alapvető tényező a polgárok életszínvonala, a szociális normák, az infrastruktúra, valamint a regionális és határon átnyúló együttműködés javítása szempontjából, illetve az emberi jogok tiszteletben tartásának a tagjelölt és lehetséges tagjelölt országokban való elősegítése terén;

| D. | mivel a bővítési politika terén a költségvetés végrehajtása feletti parlamenti ellenőrzés célja nemcsak az arról való megbizonyosodás, hogy a közösségi támogatásokat az irányadó rendelkezéseknek és az EU politikáinak megfelelően használták fel, hanem annak értékelése is, hogy azokat valóban a kedvezményezett államok stratégiai és az elért haladásról szóló jelentéseiben meghatározott prioritásokkal összhangban osztották-e el, illetve hogy a közös uniós érdekekre való tekintettel elérték-e a kívánt eredményeket; |
| --- | --- |

D.

mivel a bővítési politika terén a költségvetés végrehajtása feletti parlamenti ellenőrzés célja nemcsak az arról való megbizonyosodás, hogy a közösségi támogatásokat az irányadó rendelkezéseknek és az EU politikáinak megfelelően használták fel, hanem annak értékelése is, hogy azokat valóban a kedvezményezett államok stratégiai és az elért haladásról szóló jelentéseiben meghatározott prioritásokkal összhangban osztották-e el, illetve hogy a közös uniós érdekekre való tekintettel elérték-e a kívánt eredményeket;

| E. | mivel lényeges, hogy az IPA végrehajtását szigorúan, és már korai szakaszban megvizsgálják, hogy elkerülhetőek legyenek az olyan problémák, amelyeket a korábbi előcsatlakozási eszközök esetében későn vettek észre, tekintettel arra, hogy a kellő időben figyelembe nem vett szabálytalanságok sokasodni fognak, és később nagyon nehéz lesz ellenük küzdeni, mert állandó rossz gyakorlat formáját fogják ölteni; |
| --- | --- |

E.

mivel lényeges, hogy az IPA végrehajtását szigorúan, és már korai szakaszban megvizsgálják, hogy elkerülhetőek legyenek az olyan problémák, amelyeket a korábbi előcsatlakozási eszközök esetében későn vettek észre, tekintettel arra, hogy a kellő időben figyelembe nem vett szabálytalanságok sokasodni fognak, és később nagyon nehéz lesz ellenük küzdeni, mert állandó rossz gyakorlat formáját fogják ölteni;

| F. | mivel a korrupció elleni küzdelem és az ágazati reformok (az igazságszolgáltatás, rendőrség és közigazgatás ágazataiban) nem csupán a felelősségteljes kormányzást és a jogállamiságot befolyásolják, hanem az általános üzleti környezetet is; |
| --- | --- |

F.

mivel a korrupció elleni küzdelem és az ágazati reformok (az igazságszolgáltatás, rendőrség és közigazgatás ágazataiban) nem csupán a felelősségteljes kormányzást és a jogállamiságot befolyásolják, hanem az általános üzleti környezetet is;

| G. | mivel az IPA a többéves indikatív tervezési dokumentumok (MIPD) felülvizsgálatával jelentős mértékű rugalmasságot biztosít, és lehetővé teszi a kedvezményezett országok felmerülő igényeihez és irányítási kapacitásához való igazodást; |
| --- | --- |

G.

mivel az IPA a többéves indikatív tervezési dokumentumok (MIPD) felülvizsgálatával jelentős mértékű rugalmasságot biztosít, és lehetővé teszi a kedvezményezett országok felmerülő igényeihez és irányítási kapacitásához való igazodást;

| H. | mivel az 1085/2006/EK tanácsi rendelet (IPA-rendelet) 27. cikke értelmében a Bizottság 2010. december 31-ig félidős értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az IPA végrehajtásáról, amely jelentést adott esetben a rendelet módosítására irányuló jogalkotási javaslat kísér; |
| --- | --- |

H.

mivel az 1085/2006/EK tanácsi rendelet (IPA-rendelet) 27. cikke értelmében a Bizottság 2010. december 31-ig félidős értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az IPA végrehajtásáról, amely jelentést adott esetben a rendelet módosítására irányuló jogalkotási javaslat kísér;

| I. | mivel a Parlament kérése nyomán a Bizottság vállalta, hogy már 2009-ben elkészíti a külső támogatási eszközök, köztük az IPA félidős értékelését,; |
| --- | --- |

I.

mivel a Parlament kérése nyomán a Bizottság vállalta, hogy már 2009-ben elkészíti a külső támogatási eszközök, köztük az IPA félidős értékelését,;

| J. | mivel az Európai Parlamentnek már most kommunikálnia kell az előcsatlakozási eszköz általi támogatásban részesülő országok nemzeti parlamentjeivel, |
| --- | --- |

J.

mivel az Európai Parlamentnek már most kommunikálnia kell az előcsatlakozási eszköz általi támogatásban részesülő országok nemzeti parlamentjeivel,

Általános megjegyzések

| 1. | üdvözli, hogy az IPA végrehajtásával kapcsolatban strukturált párbeszéd jött létre a Bizottsággal, és ezzel összefüggésben emlékeztet álláspontjára, konkrétan arra, hogy minden kedvezményezett ország számára egyenlő hozzáférést kell garantálni az ezen eszköz keretében rendelkezésre álló politikai eszközök teljes köréhez, megfelelő prioritást kell biztosítani a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem számára, valamint fokozott figyelmet kell fordítani, különösen parlamenti szinten, az intézményi kapacitásépítésre, a civil társadalmi szervezetek kialakítására, a tolerancia és a megkülönböztetésmentesség elvének előmozdítására irányuló intézkedésekre, a humánerőforrás-fejlesztésre és a kulcsfontosságú politikai területeken való regionális együttműködésre; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy az IPA végrehajtásával kapcsolatban strukturált párbeszéd jött létre a Bizottsággal, és ezzel összefüggésben emlékeztet álláspontjára, konkrétan arra, hogy minden kedvezményezett ország számára egyenlő hozzáférést kell garantálni az ezen eszköz keretében rendelkezésre álló politikai eszközök teljes köréhez, megfelelő prioritást kell biztosítani a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem számára, valamint fokozott figyelmet kell fordítani, különösen parlamenti szinten, az intézményi kapacitásépítésre, a civil társadalmi szervezetek kialakítására, a tolerancia és a megkülönböztetésmentesség elvének előmozdítására irányuló intézkedésekre, a humánerőforrás-fejlesztésre és a kulcsfontosságú politikai területeken való regionális együttműködésre;

| 2. | örömére szolgál, hogy 2007-ben az IPA kötelezettségvállalásai nagymértékben teljesültek; sajnálatosnak tartja azonban, hogy az első IPA-programokat csak 2007 végén fogadták el, és egyrészt az új eszköz késői elfogadása, másrészt pedig amiatt, hogy a kedvezményezett országok késlekedtek a szükséges struktúrák és irányítási rendszerek létrehozásával, a tényleges végrehajtás csak 2008-ban kezdődött el; sürgeti a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a projektek végrehajtását, továbbá kísérje figyelemmel a pénzösszegek kiosztását és az elért eredményeket annak biztosítása érdekében, hogy az IPA szemmel látható hatást fejtsen ki az érintett országokban; |
| --- | --- |

2.

örömére szolgál, hogy 2007-ben az IPA kötelezettségvállalásai nagymértékben teljesültek; sajnálatosnak tartja azonban, hogy az első IPA-programokat csak 2007 végén fogadták el, és egyrészt az új eszköz késői elfogadása, másrészt pedig amiatt, hogy a kedvezményezett országok késlekedtek a szükséges struktúrák és irányítási rendszerek létrehozásával, a tényleges végrehajtás csak 2008-ban kezdődött el; sürgeti a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a projektek végrehajtását, továbbá kísérje figyelemmel a pénzösszegek kiosztását és az elért eredményeket annak biztosítása érdekében, hogy az IPA szemmel látható hatást fejtsen ki az érintett országokban;

| 3. | megjegyzi, hogy az IPA-rendelet és a 718/2007/EK rendelet (IPA végrehajtási rendelet), azt követően pedig az első többéves indikatív pénzügyi keret és az MIPD-k kései elfogadása következtében mindeddig korlátozott mértékű és eredménytelen volt a 2007-es IPA programokkal és projektekkel kapcsolatos ellenőrzés, értékelés és jelentéstétel; hangsúlyozza, hogy a korábbi előcsatlakozási eszközökről az IPA-ra való zökkenőmentes áttérés érdekében szükség van a programozás folytonosságának biztosítására, valamint a projektek és a kifizetések megfelelő végrehajtására; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy az IPA-rendelet és a 718/2007/EK rendelet (IPA végrehajtási rendelet), azt követően pedig az első többéves indikatív pénzügyi keret és az MIPD-k kései elfogadása következtében mindeddig korlátozott mértékű és eredménytelen volt a 2007-es IPA programokkal és projektekkel kapcsolatos ellenőrzés, értékelés és jelentéstétel; hangsúlyozza, hogy a korábbi előcsatlakozási eszközökről az IPA-ra való zökkenőmentes áttérés érdekében szükség van a programozás folytonosságának biztosítására, valamint a projektek és a kifizetések megfelelő végrehajtására;

| 4. | úgy véli, hogy elegendő koherencia volt az IPA-val kapcsolatos 2007-es nemzeti programok és az uniós előcsatlakozási politika között, mivel a programokban kitűzött célok többsége összhangban állt az elért haladásról a Bizottság által készített jelentésekben meghatározott prioritásokkal; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy elegendő koherencia volt az IPA-val kapcsolatos 2007-es nemzeti programok és az uniós előcsatlakozási politika között, mivel a programokban kitűzött célok többsége összhangban állt az elért haladásról a Bizottság által készített jelentésekben meghatározott prioritásokkal;

| 5. | megjegyzi, hogy a tagjelölt országok leginkább az uniós szabványok végrehajtására összpontosítanak – nevezetesen a statisztikai, környezetvédelmi és pénzügyi szabványokra –, ami összhangban áll az EU bővítési politikájával; hangsúlyozza azonban, hogy a politikai kritériumok, úgymint a demokratikus irányítás, az emberi jogok, a szabad vallásgyakorlási jog, a nők és a kisebbségek jogainak tiszteletben tartása, valamint a jogállamiság nem szenvedhetnek csorbát, mivel ezek be nem tartása bonyodalmakhoz és a tárgyalások késedelméhez vezethet; úgy véli, hogy nagyobb egyensúlyra van szükség a politikai kritériumok betartását, valamint az acquis megvalósítását célzó projektek között; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy a tagjelölt országok leginkább az uniós szabványok végrehajtására összpontosítanak – nevezetesen a statisztikai, környezetvédelmi és pénzügyi szabványokra –, ami összhangban áll az EU bővítési politikájával; hangsúlyozza azonban, hogy a politikai kritériumok, úgymint a demokratikus irányítás, az emberi jogok, a szabad vallásgyakorlási jog, a nők és a kisebbségek jogainak tiszteletben tartása, valamint a jogállamiság nem szenvedhetnek csorbát, mivel ezek be nem tartása bonyodalmakhoz és a tárgyalások késedelméhez vezethet; úgy véli, hogy nagyobb egyensúlyra van szükség a politikai kritériumok betartását, valamint az acquis megvalósítását célzó projektek között;

| 6. | emlékezteti a Bizottságot arra, hogy az Uniónak a reformok előmozdítására vonatkozó legitimitása és képessége jelentősen fokozható, ha az IPA-ból származó támogatást célzottan olyan területekre irányítják, amelyek közvetlenül a tagjelölt országok és a potenciális tagjelölt országok polgárainak javát szolgálják, különös tekintettel a pénzügyi világválság által előidézett nehézségekre és kihívásokra; |
| --- | --- |

6.

emlékezteti a Bizottságot arra, hogy az Uniónak a reformok előmozdítására vonatkozó legitimitása és képessége jelentősen fokozható, ha az IPA-ból származó támogatást célzottan olyan területekre irányítják, amelyek közvetlenül a tagjelölt országok és a potenciális tagjelölt országok polgárainak javát szolgálják, különös tekintettel a pénzügyi világválság által előidézett nehézségekre és kihívásokra;

| 7. | következésképpen úgy véli, hogy az IPA-nak támogatnia kell a kedvezményezett országok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a vízumliberalizációra vonatkozó menetrendben megállapított követelményeket teljesíteni tudják, és ennek révén a Nyugat-Balkán polgárai végre rendelkezhessenek a mozgás szabadságával, valamint maradéktalanul részt vehessenek az EU programjaiban és rendszereiben; üdvözli a Bizottság arra vonatkozó szándékát, hogy tovább növelje a Tempus, az Erasmus Mundus és a „Youth in Action” („Fiatalok lendületben”) programok számára az IPA-ból juttatandó pénzösszegeket; |
| --- | --- |

7.

következésképpen úgy véli, hogy az IPA-nak támogatnia kell a kedvezményezett országok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a vízumliberalizációra vonatkozó menetrendben megállapított követelményeket teljesíteni tudják, és ennek révén a Nyugat-Balkán polgárai végre rendelkezhessenek a mozgás szabadságával, valamint maradéktalanul részt vehessenek az EU programjaiban és rendszereiben; üdvözli a Bizottság arra vonatkozó szándékát, hogy tovább növelje a Tempus, az Erasmus Mundus és a „Youth in Action” („Fiatalok lendületben”) programok számára az IPA-ból juttatandó pénzösszegeket;

| 8. | tudomásul veszi, hogy a Bizottságnak módjában állt decentralizált irányítási felhatalmazást adni Horvátországnak az I.–IV. összetevőket illetően, Törökországnak pedig 2008 vége felé az I. és II. összetevőt illetően; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy továbbra is aktívan működjön együtt a tagjelölt és a potenciális tagjelölt országokkal annak érdekében, hogy azok a közeljövőben képessé váljanak a támogatások decentralizált kezelésére, és ezáltal teljes mértékben hozzáférjenek az IPA valamennyi alkotóeleméhez; hangsúlyozza azonban, hogy a támogatások kezelésére vonatkozó hatáskörök átruházása feltételes és a hatáskörök hatékony gyakorlásától függ; |
| --- | --- |

8.

tudomásul veszi, hogy a Bizottságnak módjában állt decentralizált irányítási felhatalmazást adni Horvátországnak az I.–IV. összetevőket illetően, Törökországnak pedig 2008 vége felé az I. és II. összetevőt illetően; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy továbbra is aktívan működjön együtt a tagjelölt és a potenciális tagjelölt országokkal annak érdekében, hogy azok a közeljövőben képessé váljanak a támogatások decentralizált kezelésére, és ezáltal teljes mértékben hozzáférjenek az IPA valamennyi alkotóeleméhez; hangsúlyozza azonban, hogy a támogatások kezelésére vonatkozó hatáskörök átruházása feltételes és a hatáskörök hatékony gyakorlásától függ;

| 9. | hangsúlyozza, hogy az IPA használata a Bizottság és a tagjelölt, illetve potenciális tagjelölt országok nemzeti kormányainak közös felelőssége; felszólítja a Bizottságot, hogy javítsa a delegációi és az illetékes hatóságok közötti együttműködést és kommunikációt, a projekt-végrehajtási eljárások állandó ellenőrzésének kialakítása, illetve a kedvezményezett országok adminisztratív képességének javítását célzó közös intézkedések érdekében; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy az IPA használata a Bizottság és a tagjelölt, illetve potenciális tagjelölt országok nemzeti kormányainak közös felelőssége; felszólítja a Bizottságot, hogy javítsa a delegációi és az illetékes hatóságok közötti együttműködést és kommunikációt, a projekt-végrehajtási eljárások állandó ellenőrzésének kialakítása, illetve a kedvezményezett országok adminisztratív képességének javítását célzó közös intézkedések érdekében;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az IPA-t átlátható és hatékony módon kell kezelni és ellenőrizni, figyelembe véve az egyes országok belső könyvvizsgálati és ellenőrzési rendszereit, akárcsak az előcsatlakozási eljárásoknak a korábbi tagjelölt országok esetében kialakult legjobban bevált gyakorlatait; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az IPA-t átlátható és hatékony módon kell kezelni és ellenőrizni, figyelembe véve az egyes országok belső könyvvizsgálati és ellenőrzési rendszereit, akárcsak az előcsatlakozási eljárásoknak a korábbi tagjelölt országok esetében kialakult legjobban bevált gyakorlatait;

| 11. | elvárja, hogy a Bizottság minden évben jelentést készítsen a Parlament és az illetékes Költségvetési Ellenőrző Bizottság részére az IPA alapjaiból történt kifizetésekről és az alap, illetve az ISPA, IPARD és SAPARD fennmaradó alapjainak végrehajtásáról, részletekkel szolgálva minden egyes kedvezményezett ország esetében, példákat adva a legjobban bevált gyakorlatról, és jelentve minden egyes észrevett problémát vagy szabálytalanságot; |
| --- | --- |

11.

elvárja, hogy a Bizottság minden évben jelentést készítsen a Parlament és az illetékes Költségvetési Ellenőrző Bizottság részére az IPA alapjaiból történt kifizetésekről és az alap, illetve az ISPA, IPARD és SAPARD fennmaradó alapjainak végrehajtásáról, részletekkel szolgálva minden egyes kedvezményezett ország esetében, példákat adva a legjobban bevált gyakorlatról, és jelentve minden egyes észrevett problémát vagy szabálytalanságot;

| 12. | megjegyzi, hogy a 2007-es IPA projektekben nincsenek kellőképpen jelen és nem láthatóak eléggé az olyan horizontális ügyek, mint például a környezetvédelmi hatásvizsgálat, a felelősségteljes kormányzás, a civil társadalom bevonása, az esélyegyenlőség, valamint a megkülönböztetés tilalma; kéri a Bizottságot, hogy különösen a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, a kultúrák közötti párbeszéd, valamint a nemek közötti egyenlőség terén dolgozzon ki több kedvezményezettet is támogató regionális és horizontális programokat; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy a 2007-es IPA projektekben nincsenek kellőképpen jelen és nem láthatóak eléggé az olyan horizontális ügyek, mint például a környezetvédelmi hatásvizsgálat, a felelősségteljes kormányzás, a civil társadalom bevonása, az esélyegyenlőség, valamint a megkülönböztetés tilalma; kéri a Bizottságot, hogy különösen a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, a kultúrák közötti párbeszéd, valamint a nemek közötti egyenlőség terén dolgozzon ki több kedvezményezettet is támogató regionális és horizontális programokat;

| 13. | megjegyzi, hogy kiterjedt földrajzi területek és átfogó politikák csak korlátozott mértékű támogatásokban részesülnek, és hogy e támogatások sok kis projektre oszlanak ahelyett, hogy kevesebb, azonban jobban látható projektre összpontosítanának; hangsúlyozza, hogy az éves nemzeti programokban egyensúlyt kell teremteni az elért haladásról szóló jelentésekben megjelölt főbb prioritási területek megfelelő kezelése és a támogatások túlzott elaprózódásának elkerülése között; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy kiterjedt földrajzi területek és átfogó politikák csak korlátozott mértékű támogatásokban részesülnek, és hogy e támogatások sok kis projektre oszlanak ahelyett, hogy kevesebb, azonban jobban látható projektre összpontosítanának; hangsúlyozza, hogy az éves nemzeti programokban egyensúlyt kell teremteni az elért haladásról szóló jelentésekben megjelölt főbb prioritási területek megfelelő kezelése és a támogatások túlzott elaprózódásának elkerülése között;

Politika- és országspecifikus észrevételek

| 14. | kiemeli annak rendkívüli fontosságát és sürgősségét, hogy a kedvezményezett országokban az IPA-t a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem megerősítésére is felhasználják, különös figyelmet fordítva a pénzmosásra, az illegális bevándorlásra és az emberkereskedelemre; megjegyzi, hogy nem minden 2007-es IPA-program foglalkozik kellő mértékben a korrupcióval, annak ellenére, hogy azt az elért haladásról szóló 2008-as jelentések komoly problémaként és fő prioritásként határozták meg; javasolja, hogy Horvátország (15) és Montenegró (16) esetéhez hasonlóan különítsenek el támogatást erre a célra, és felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egységesebb politikát ezen a területen, figyelembe véve az előző bővítési körök tanulságait; |
| --- | --- |

14.

kiemeli annak rendkívüli fontosságát és sürgősségét, hogy a kedvezményezett országokban az IPA-t a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem megerősítésére is felhasználják, különös figyelmet fordítva a pénzmosásra, az illegális bevándorlásra és az emberkereskedelemre; megjegyzi, hogy nem minden 2007-es IPA-program foglalkozik kellő mértékben a korrupcióval, annak ellenére, hogy azt az elért haladásról szóló 2008-as jelentések komoly problémaként és fő prioritásként határozták meg; javasolja, hogy Horvátország (15) és Montenegró (16) esetéhez hasonlóan különítsenek el támogatást erre a célra, és felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egységesebb politikát ezen a területen, figyelembe véve az előző bővítési körök tanulságait;

| 15. | megjegyzi, hogy a kedvezményezett országokban működő civil társadalmi szervezeteket jobban be kellene vonni a projektek kidolgozásába és elindításába; hangsúlyozza, hogy az „igény szerint” létrehozott civil társadalmi szervezetek létrejöttének elkerülése érdekében az IPA programoknak a jövőben foglalkozniuk kell a civil társadalmi szervezetek adományozóktól való szisztematikus függőségével, valamint azzal a kérdéssel, hogy néhány civil társadalmi szervezet etnikai-politikai konfliktusok mentén alakul ki, különösen Bosznia és Hercegovinában, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban, valamint Koszovóban (17); elvárja, hogy az új civiltársadalmi eszköz képes legyen számos, az uniós programok sokféleségével, bonyolultságával és szétaprózódottságával kapcsolatos probléma kezelésére; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy a kedvezményezett országokban működő civil társadalmi szervezeteket jobban be kellene vonni a projektek kidolgozásába és elindításába; hangsúlyozza, hogy az „igény szerint” létrehozott civil társadalmi szervezetek létrejöttének elkerülése érdekében az IPA programoknak a jövőben foglalkozniuk kell a civil társadalmi szervezetek adományozóktól való szisztematikus függőségével, valamint azzal a kérdéssel, hogy néhány civil társadalmi szervezet etnikai-politikai konfliktusok mentén alakul ki, különösen Bosznia és Hercegovinában, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban, valamint Koszovóban (17); elvárja, hogy az új civiltársadalmi eszköz képes legyen számos, az uniós programok sokféleségével, bonyolultságával és szétaprózódottságával kapcsolatos probléma kezelésére;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a tagjelölt és potenciális tagjelölt országokban folyamatosan támogatni kell a civil társadalmi szervezeteket, hogy versenyképes körülmények alakuljanak ki számukra, és hogy biztosított legyen az IPA eredményorientált végrehajtása érdekében végzett munkájuk fenntarthatósága és a projektirányításban való további aktív részvételük; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a tagjelölt és potenciális tagjelölt országokban folyamatosan támogatni kell a civil társadalmi szervezeteket, hogy versenyképes körülmények alakuljanak ki számukra, és hogy biztosított legyen az IPA eredményorientált végrehajtása érdekében végzett munkájuk fenntarthatósága és a projektirányításban való további aktív részvételük;

| 17. | megállapítja, hogy az IPA-ból támogatott projektek és tevékenységek esetében helyi szinten alig észlelhető, hogy azok az EU-hoz kötődnek, és nem alakult ki „alulról felfelé” haladó legitimitás az EU-hoz való további közeledés tekintetében; |
| --- | --- |

17.

megállapítja, hogy az IPA-ból támogatott projektek és tevékenységek esetében helyi szinten alig észlelhető, hogy azok az EU-hoz kötődnek, és nem alakult ki „alulról felfelé” haladó legitimitás az EU-hoz való további közeledés tekintetében;

| 18. | úgy ítéli meg, hogy nem foglalkoztak megfelelően az oktatással és a fiatalok munkavállalásával, mint a hosszú távú stabilitás és fejlődés előfeltételeivel; kiemeli, hogy fel kell lépni a munkanélküliség, különösen a fiatalok munkanélkülisége és a hosszú távú munkanélküliség ellen, amely nagy jelentőséggel bíró átfogó kérdés; e tekintetben azt javasolja, hogy a Bizottság vizsgálja meg az IPA-ban biztosított rugalmasság jobb kihasználásának lehetőségét annak érdekében, hogy a III–V. alkotóelemhez kapcsolódó intézkedéseket adott esetben az első két alkotóelemből lehessen támogatni; |
| --- | --- |

18.

úgy ítéli meg, hogy nem foglalkoztak megfelelően az oktatással és a fiatalok munkavállalásával, mint a hosszú távú stabilitás és fejlődés előfeltételeivel; kiemeli, hogy fel kell lépni a munkanélküliség, különösen a fiatalok munkanélkülisége és a hosszú távú munkanélküliség ellen, amely nagy jelentőséggel bíró átfogó kérdés; e tekintetben azt javasolja, hogy a Bizottság vizsgálja meg az IPA-ban biztosított rugalmasság jobb kihasználásának lehetőségét annak érdekében, hogy a III–V. alkotóelemhez kapcsolódó intézkedéseket adott esetben az első két alkotóelemből lehessen támogatni;

| 19. | megállapítja, hogy az előcsatlakozási eszközből nyújtott regionális pénzügyi támogatás viszonylag kis mértékű (a teljes IPA mintegy 10 %-a), különösen annak figyelembevételével, hogy tizenegy intézkedési területet ölel át hat országban, az oktatástól és a fiataloktól a nukleáris biztonságig; |
| --- | --- |

19.

megállapítja, hogy az előcsatlakozási eszközből nyújtott regionális pénzügyi támogatás viszonylag kis mértékű (a teljes IPA mintegy 10 %-a), különösen annak figyelembevételével, hogy tizenegy intézkedési területet ölel át hat országban, az oktatástól és a fiataloktól a nukleáris biztonságig;

| 20. | aggódik amiatt, hogy a 2007-ben az IPA-ból a II. alkotóelemhez tartozó intézkedésekre nyújtott támogatás összesen 38 800 000 millió euró volt az IPA 497 200 000 millió eurós teljes összegéhez képest (azaz kevesebb mint 8 %); rámutat arra, hogy ez ellentmond a Bizottság azon állításának, hogy a határokon átnyúló együttműködés segít a megbékélésben és a jószomszédi kapcsolatok kialakításában, valamint különösen lényeges egy olyan térségben, ahol nemrégiben még harcok folytak; sajnálja, hogy a gyakorlatban nehéz volt hatékonyan együttműködni, több ok, köztük az egyes partnerek közötti strukturális és eljárásbeli egyezések hiánya, illetve politikai nehézségek miatt; felhívja a kedvezményezett országokat és a Bizottságot, hogy ezen alkotóelem keretében folytassák az eddigi együttműködést, és a jószomszédi kapcsolatok ápolásának jegyében, valamint a gazdasági integráció elősegítésével összhangban dolgozzanak ki új együttműködést, különösen a környezet, a természeti és kulturális örökség, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem területén; |
| --- | --- |

20.

aggódik amiatt, hogy a 2007-ben az IPA-ból a II. alkotóelemhez tartozó intézkedésekre nyújtott támogatás összesen 38 800 000 millió euró volt az IPA 497 200 000 millió eurós teljes összegéhez képest (azaz kevesebb mint 8 %); rámutat arra, hogy ez ellentmond a Bizottság azon állításának, hogy a határokon átnyúló együttműködés segít a megbékélésben és a jószomszédi kapcsolatok kialakításában, valamint különösen lényeges egy olyan térségben, ahol nemrégiben még harcok folytak; sajnálja, hogy a gyakorlatban nehéz volt hatékonyan együttműködni, több ok, köztük az egyes partnerek közötti strukturális és eljárásbeli egyezések hiánya, illetve politikai nehézségek miatt; felhívja a kedvezményezett országokat és a Bizottságot, hogy ezen alkotóelem keretében folytassák az eddigi együttműködést, és a jószomszédi kapcsolatok ápolásának jegyében, valamint a gazdasági integráció elősegítésével összhangban dolgozzanak ki új együttműködést, különösen a környezet, a természeti és kulturális örökség, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem területén;

| 21. | amiatt is aggódik, hogy 2007-ben a kedvezményezett országok által az IPA-ból nyújtott támogatás igénylésére benyújtott egyetlen program sem foglalkozott közvetlenül a nők jogaival vagy a nemek közötti egyenlőséggel, bár a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdéseket mind az elért haladásról szóló jelentések, mind a többéves indikatív tervezési dokumentumok fő kihívásként kezelték; megismétli a Bizottság felé irányuló azon felhívását, hogy biztosítson előcsatlakozási támogatásokat a nők jogainak megerősítése érdekében a Balkánon, különösképp a nők helyzetével foglalkozó nem kormányzati szervezeteken és nőjogi szervezeteken keresztül; felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően különítsen el forrásokat az IPA-ból a nemek között esélyegyenlőség elvét figyelembe vevő költségvetés-készítés előmozdítására az előcsatlakozási politikában, és ösztönözze a kedvezményezett országokat, hogy nyújtsanak be ennek megfelelő projektjavaslatokat; |
| --- | --- |

21.

amiatt is aggódik, hogy 2007-ben a kedvezményezett országok által az IPA-ból nyújtott támogatás igénylésére benyújtott egyetlen program sem foglalkozott közvetlenül a nők jogaival vagy a nemek közötti egyenlőséggel, bár a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdéseket mind az elért haladásról szóló jelentések, mind a többéves indikatív tervezési dokumentumok fő kihívásként kezelték; megismétli a Bizottság felé irányuló azon felhívását, hogy biztosítson előcsatlakozási támogatásokat a nők jogainak megerősítése érdekében a Balkánon, különösképp a nők helyzetével foglalkozó nem kormányzati szervezeteken és nőjogi szervezeteken keresztül; felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően különítsen el forrásokat az IPA-ból a nemek között esélyegyenlőség elvét figyelembe vevő költségvetés-készítés előmozdítására az előcsatlakozási politikában, és ösztönözze a kedvezményezett országokat, hogy nyújtsanak be ennek megfelelő projektjavaslatokat;

| 22. | hangsúlyozza, hogy minél több nem kormányzati szervezetet be kell vonni az IPA által finanszírozott projektek tervezésébe és végrehajtásába annak biztosítása érdekében, hogy az IPA által nyújtott támogatás a tényleges szükségleteket és az elvárásokat tükrözze, továbbá annak elősegítése céljából, hogy az IPA-projekteket jobban megismerjék, valamint hogy energikus és kezdeményező civil társadalom jöjjön létre a kedvezményezett országokban; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy minél több nem kormányzati szervezetet be kell vonni az IPA által finanszírozott projektek tervezésébe és végrehajtásába annak biztosítása érdekében, hogy az IPA által nyújtott támogatás a tényleges szükségleteket és az elvárásokat tükrözze, továbbá annak elősegítése céljából, hogy az IPA-projekteket jobban megismerjék, valamint hogy energikus és kezdeményező civil társadalom jöjjön létre a kedvezményezett országokban;

| 23. | felhívja az Európai Számvevőszéket, hogy 2010 végéig nyújtson be félidős külön értékelő jelentést az előcsatlakozási eszköz végrehajtásáról; |
| --- | --- |

23.

felhívja az Európai Számvevőszéket, hogy 2010 végéig nyújtson be félidős külön értékelő jelentést az előcsatlakozási eszköz végrehajtásáról;

*

* *

| 24. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, valamint az IPA-ból támogatásban részesülő országok kormányainak, parlamentjeinek és nemzeti ellenőrző intézményeinek. |
| --- | --- |

24.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, valamint az IPA-ból támogatásban részesülő országok kormányainak, parlamentjeinek és nemzeti ellenőrző intézményeinek.

---

(1)  HL L 210., 2006.7.31., 82. o.

(2)  HL L 170., 2007.6.29., 1. o.

(3)  HL C 311., 2008.12.5., 42. o.

(4)  HL C 285., 2007.11.27., 1. o.

(5)  2008.3.31., http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/elarg_aar.pdf

(6)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0363.

(7)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0120.

(8)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0172.

(9)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0224.

(10)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0005.

(11)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0582.

(12)  Az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244(1999) sz. határozata értelmében.

(13)  http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/publicationsCom.do?language=EN&body=CONT.

(14)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(15)  2007/019-247 projekt: Az ügynökségek közötti együttműködés javítása a korrupció elleni küzdelem terén, 25 000 000 eurós projekt, amelynek célja a korrupció ellenes stratégiáért felelős Igazságügyi Minisztériumon belül működő koordinációs szerv megerősítése, valamint a nyilvánosság jobb tájékoztatása a korrupciós ügyekről.

(16)  2007/19300 projekt: A szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem. A projekt célja a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem előmozdítása a különböző bűnüldöző szervek teljesítménye és a közöttük zajló együttműködés javításán keresztül. A projekt a kormány korrupció elleni stratégiájához és cselekvési tervéhez kapcsolódik. A projektre elkülönített összeg: 3 000 000 euró.

(17)  Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1244(1999) határozata értelmében.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/7

---

2009. április 22., szerdaA bírósági határozatok hatékony végrehajtása az Európai Unióban: az adósok vagyonának átláthatósága

P6_TA(2009)0238

Az Európai Parlament 2009. április 22-i állásfoglalása a bírósági határozatok hatékony végrehajtása az Európai Unióban: az adósok vagyonának átláthatóságáról (2008/2233(INI))

2010/C 184 E/02

Az Európai Parlament,

tekintettel az EK-Szerződés 65. cikkére,

tekintettel „A bírósági határozatok hatékony végrehajtása az Európai Unióban: az adósok vagyonának átláthatósága” című, 2008. március 6-i bizottsági zöld könyvre (COM(2008)0128),

tekintettel „Az ítéletvégrehajtás hatékonyságának javításáról az Európai Unióban: bankszámlák letiltása” című, 2006. október 24-i bizottsági zöld könyvre (COM(2006)0618), valamint az erről szóló 2007. október 25-i állásfoglalására (1),

tekintettel a Bizottság részére az e-igazságszolgáltatásra vonatkozó ajánlásokat tartalmazó, 2008. december 18-i állásfoglalására (2),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. december 3-i véleményére,

tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2008. szeptember 22-i véleményére,

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A6-0252/2009),

| A. | mivel a szubszidiaritás és az arányosság elve értelmében csak abban az esetben képzelhető el közösségi eszköz elfogadása a több államra kiterjedő vonatkozású polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén, ha bizonyítást nyer, hogy a belső piac kialakulása vagy működése előtt álló akadályokat nemzeti szinten nem lehet megszüntetni, |
| --- | --- |

A.

mivel a szubszidiaritás és az arányosság elve értelmében csak abban az esetben képzelhető el közösségi eszköz elfogadása a több államra kiterjedő vonatkozású polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén, ha bizonyítást nyer, hogy a belső piac kialakulása vagy működése előtt álló akadályokat nemzeti szinten nem lehet megszüntetni,

| B. | mivel az adósságok késedelmes kifizetése és kifizetésének elmulasztása egyaránt veszélyeztetik a vállalkozások és a fogyasztók érdekeit, különösen akkor, ha a hitelező, illetve a végrehajtó hatóságok nem rendelkeznek információkkal az adós tartózkodási helyére vagy vagyonára vonatkozóan; mivel ezt a problémát tovább súlyosbítja a jelenlegi gazdasági helyzet, amelyben a pénzforgalom alapvető fontosságú a vállalkozások túlélése szempontjából, |
| --- | --- |

B.

mivel az adósságok késedelmes kifizetése és kifizetésének elmulasztása egyaránt veszélyeztetik a vállalkozások és a fogyasztók érdekeit, különösen akkor, ha a hitelező, illetve a végrehajtó hatóságok nem rendelkeznek információkkal az adós tartózkodási helyére vagy vagyonára vonatkozóan; mivel ezt a problémát tovább súlyosbítja a jelenlegi gazdasági helyzet, amelyben a pénzforgalom alapvető fontosságú a vállalkozások túlélése szempontjából,

| C. | mivel a határokon átnyúló adósságbehajtással kapcsolatos problémák komoly akadályt képezhetnek az Európai Unión belüli fizetési megbízások szabad áramlása előtt, és gátolhatják az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést; mivel továbbá az igazságszolgáltatást és a kereskedelem erkölcsi normáit is aláássa, ha a bírósági határozatokat nem lehet végrehajtani, |
| --- | --- |

C.

mivel a határokon átnyúló adósságbehajtással kapcsolatos problémák komoly akadályt képezhetnek az Európai Unión belüli fizetési megbízások szabad áramlása előtt, és gátolhatják az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést; mivel továbbá az igazságszolgáltatást és a kereskedelem erkölcsi normáit is aláássa, ha a bírósági határozatokat nem lehet végrehajtani,

| D. | mivel az adósságbehajtás általában is jelentős problémát jelent, ami még súlyosabb abban az esetben, ha a követelések határon átnyúló jellegűek, különösen a kisvállalkozások számára, amelyek nem rendelkeznek ilyen ügyekre szakosodott jogászokkal vagy erre a célra fenntartott adósságbehajtó részleggel, és gyakran kerülnek abba a kellemetlen helyzetbe, hogy személyzetüket, szűkös pénzügyi forrásaikat, illetve mindenekelőtt idejüket a termelő tevékenység helyett erre a problémára kell fordítaniuk, |
| --- | --- |

D.

mivel az adósságbehajtás általában is jelentős problémát jelent, ami még súlyosabb abban az esetben, ha a követelések határon átnyúló jellegűek, különösen a kisvállalkozások számára, amelyek nem rendelkeznek ilyen ügyekre szakosodott jogászokkal vagy erre a célra fenntartott adósságbehajtó részleggel, és gyakran kerülnek abba a kellemetlen helyzetbe, hogy személyzetüket, szűkös pénzügyi forrásaikat, illetve mindenekelőtt idejüket a termelő tevékenység helyett erre a problémára kell fordítaniuk,

| E. | mivel vannak arra utaló jelek, hogy a késedelmes fizetésekről szóló irányelvet (3) nem tartják be vagy nem ismerik kellőképpen; mivel ha ezt az irányelvet most naprakésszé tennék és megfelelően végrehajtanák, annak a késedelmes fizetést vagy nemfizetést csökkentő, jelentős hatása lehetne, |
| --- | --- |

E.

mivel vannak arra utaló jelek, hogy a késedelmes fizetésekről szóló irányelvet (3) nem tartják be vagy nem ismerik kellőképpen; mivel ha ezt az irányelvet most naprakésszé tennék és megfelelően végrehajtanák, annak a késedelmes fizetést vagy nemfizetést csökkentő, jelentős hatása lehetne,

| F. | mivel jelentősek az eltérések a szerződésekre és fizetésképtelenségre vonatkozó különböző nemzeti jogrendszerekben abban a tekintetben, hogy a hitelezők a szerződéskötéskor milyen módon biztosíthatják követelésüket, különösen a tulajdonjog-fenntartási kikötések vagy más hasonló mechanizmusok használata révén, amelyeket az említett eltérések miatt időnként megkerülnek, |
| --- | --- |

F.

mivel jelentősek az eltérések a szerződésekre és fizetésképtelenségre vonatkozó különböző nemzeti jogrendszerekben abban a tekintetben, hogy a hitelezők a szerződéskötéskor milyen módon biztosíthatják követelésüket, különösen a tulajdonjog-fenntartási kikötések vagy más hasonló mechanizmusok használata révén, amelyeket az említett eltérések miatt időnként megkerülnek,

| G. | mivel a bírósági határozatok hatékony végrehajtása vonatkozásában elfogadandó közösségi jogszabályoknak minden adósra vonatkozniuk kell, a jó- vagy rosszhiszemű adósok közötti bármilyen előzetes megkülönböztetés nélkül, |
| --- | --- |

G.

mivel a bírósági határozatok hatékony végrehajtása vonatkozásában elfogadandó közösségi jogszabályoknak minden adósra vonatkozniuk kell, a jó- vagy rosszhiszemű adósok közötti bármilyen előzetes megkülönböztetés nélkül,

| H. | mivel a fizetés alóli kibúvást, a késedelmes fizetést és a tartozások megfizetésének elmulasztását gyakran súlyosítja, hogy a felek a szerződéskötést megelőzően vagy a szerződéskötéskor nem tanúsítanak kellő gondosságot; mivel nagyobb hangsúlyt kell fektetni a kereskedelmi tudatosságra és a közös referenciakeret alapján meglévő, „európai” stílusú opcionális kikötések lehetséges alkalmazására, ami biztosítaná, hogy a felek már kereskedelmi kapcsolatuk kezdetén megfelelően megfontolják ezeket a kérdéseket, |
| --- | --- |

H.

mivel a fizetés alóli kibúvást, a késedelmes fizetést és a tartozások megfizetésének elmulasztását gyakran súlyosítja, hogy a felek a szerződéskötést megelőzően vagy a szerződéskötéskor nem tanúsítanak kellő gondosságot; mivel nagyobb hangsúlyt kell fektetni a kereskedelmi tudatosságra és a közös referenciakeret alapján meglévő, „európai” stílusú opcionális kikötések lehetséges alkalmazására, ami biztosítaná, hogy a felek már kereskedelmi kapcsolatuk kezdetén megfelelően megfontolják ezeket a kérdéseket,

| I. | mivel a Parlament figyelmét felhívták arra, hogy komoly problémát jelenthetnek azok a határon átnyúló ügyek, amelyek ellenszegülő adósokat érintenek, azaz olyan személyeket, akik képesek lennének, de nem hajlandók adósságaik megfizetésére vagy kötelezettségeik teljesítésére, illetve olyan személyeket, akikkel kapcsolatban felmerül az a kockázat, hogy tartozásukat még ellenük kiadott bírósági határozat esetében sem fizetnék meg; mivel úgy tűnik, ezek a személyek gyakran jelentős vagyonnal rendelkeznek különféle szervezetekben, névleges tulajdonosoknál és alapoknál, és a sikeres behajtás nem valósítható meg a szükséges információk nélkül; mivel ezen információkat gyakran úgy kell megszerezni, hogy az ellenszegülő adós arról ne szerezzen tudomást, hiszen ellenkező esetben igen rövid időn belül más joghatóság alá tudná áthelyezni vagyonát, |
| --- | --- |

I.

mivel a Parlament figyelmét felhívták arra, hogy komoly problémát jelenthetnek azok a határon átnyúló ügyek, amelyek ellenszegülő adósokat érintenek, azaz olyan személyeket, akik képesek lennének, de nem hajlandók adósságaik megfizetésére vagy kötelezettségeik teljesítésére, illetve olyan személyeket, akikkel kapcsolatban felmerül az a kockázat, hogy tartozásukat még ellenük kiadott bírósági határozat esetében sem fizetnék meg; mivel úgy tűnik, ezek a személyek gyakran jelentős vagyonnal rendelkeznek különféle szervezetekben, névleges tulajdonosoknál és alapoknál, és a sikeres behajtás nem valósítható meg a szükséges információk nélkül; mivel ezen információkat gyakran úgy kell megszerezni, hogy az ellenszegülő adós arról ne szerezzen tudomást, hiszen ellenkező esetben igen rövid időn belül más joghatóság alá tudná áthelyezni vagyonát,

| J. | mivel a Parlament tudomására jutott továbbá, hogy bizonyos szuverén államok közismerten nem tesznek eleget a más államok által továbbított választottbírósági vagy bírósági határozatoknak, aminek eredményeképpen úgynevezett „keselyűalapok” jöttek létre, amelyek nyomott árakon megvásárolják ezeket a szuverén adósságokat, majd a behajtás során próbálnak haszonra szert tenni; mivel valószínűleg jobb és méltányosabb lenne megfelelő eszközök révén lehetővé tenni, hogy az eredeti hitelezők hajthassák be a tartozásokat, |
| --- | --- |

J.

mivel a Parlament tudomására jutott továbbá, hogy bizonyos szuverén államok közismerten nem tesznek eleget a más államok által továbbított választottbírósági vagy bírósági határozatoknak, aminek eredményeképpen úgynevezett „keselyűalapok” jöttek létre, amelyek nyomott árakon megvásárolják ezeket a szuverén adósságokat, majd a behajtás során próbálnak haszonra szert tenni; mivel valószínűleg jobb és méltányosabb lenne megfelelő eszközök révén lehetővé tenni, hogy az eredeti hitelezők hajthassák be a tartozásokat,

| K. | mivel feltehetőleg kevés olyan állam van, amely egyáltalán nem rendelkezik határain kívüli vagyonnal, és – ha a hitelezőnek nincs reménye arra, hogy (kizárólag) saját tagállamában vagy az érintett államban elérje az adósság behajtását – csak a külföldi bíróságokon, különösen az EU más tagállamainak bíróságain találhat hatékony jogorvoslatot, |
| --- | --- |

K.

mivel feltehetőleg kevés olyan állam van, amely egyáltalán nem rendelkezik határain kívüli vagyonnal, és – ha a hitelezőnek nincs reménye arra, hogy (kizárólag) saját tagállamában vagy az érintett államban elérje az adósság behajtását – csak a külföldi bíróságokon, különösen az EU más tagállamainak bíróságain találhat hatékony jogorvoslatot,

| L. | mivel a Brüsszel I. rendelet (4) értelmében valamennyi tagállam a saját nemzeti joga által körülírt és meghatározott ideiglenes intézkedéseket alkalmazhatja, és az említett rendelet alkalmazásában az ex parte végzések nem képezik kölcsönös elismerés és végrehajtás tárgyát; mivel az inter partes végzéseket a fogadó bíróság foganatosítja, az ezen bíróság rendelkezésére álló olyan eszköz útján, amely az eredetivel leginkább egyenértékű, |
| --- | --- |

L.

mivel a Brüsszel I. rendelet (4) értelmében valamennyi tagállam a saját nemzeti joga által körülírt és meghatározott ideiglenes intézkedéseket alkalmazhatja, és az említett rendelet alkalmazásában az ex parte végzések nem képezik kölcsönös elismerés és végrehajtás tárgyát; mivel az inter partes végzéseket a fogadó bíróság foganatosítja, az ezen bíróság rendelkezésére álló olyan eszköz útján, amely az eredetivel leginkább egyenértékű,

| M. | mivel az ideiglenes intézkedések az alábbiakat tartalmazhatják: i) rendelkezés a határozat végrehajtási intézkedései alá vonható vagyonnal kapcsolatos információ közléséről, ii) rendelkezés a vagyon végrehajtásig történő megóvásáról, iii) közbenső fizetési meghagyás, amely azonnali kifizetést biztosít a hitelező javára, amíg a vitatott ügyben határozat nem születik, |
| --- | --- |

M.

mivel az ideiglenes intézkedések az alábbiakat tartalmazhatják: i) rendelkezés a határozat végrehajtási intézkedései alá vonható vagyonnal kapcsolatos információ közléséről, ii) rendelkezés a vagyon végrehajtásig történő megóvásáról, iii) közbenső fizetési meghagyás, amely azonnali kifizetést biztosít a hitelező javára, amíg a vitatott ügyben határozat nem születik,

| N. | mivel az ideiglenes intézkedések engedélyezését a Bíróság által alkalmazottakhoz hasonló feltételekhez kell kötni, azaz a hitelezőnek meg kell győznie a bíróságot arról, hogy a követelése jogos (olyan végrehajtható joggal rendelkezik, amely bírói végzés vagy közokirat vagy bizonyíték formájában valószínűsíti a követelést – fumus boni juris), igazolnia kell a sürgősséget (annak valós kockázatát, hogy a követelés végrehajtása meghiúsulhat, ha az intézkedést nem hagyják jóvá (periculum in mora)), és mivel ezen intézkedések jóváhagyása biztosíték nyújtásához köthető, |
| --- | --- |

N.

mivel az ideiglenes intézkedések engedélyezését a Bíróság által alkalmazottakhoz hasonló feltételekhez kell kötni, azaz a hitelezőnek meg kell győznie a bíróságot arról, hogy a követelése jogos (olyan végrehajtható joggal rendelkezik, amely bírói végzés vagy közokirat vagy bizonyíték formájában valószínűsíti a követelést – fumus boni juris), igazolnia kell a sürgősséget (annak valós kockázatát, hogy a követelés végrehajtása meghiúsulhat, ha az intézkedést nem hagyják jóvá (periculum in mora)), és mivel ezen intézkedések jóváhagyása biztosíték nyújtásához köthető,

| O. | mivel kisebb ügyekben, különösen ha a jogi költségek egyébként elriasztóan magasak lennének, a késedelmes igazságszolgáltatás az igazságszolgáltatás megtagadását jelenti, és mivel a jelentősebb ügyekben a vagyonnal kapcsolatos információ hiánya jelentheti a legfontosabb akadályt; mivel az ideiglenes intézkedésekről szóló rendelkezések alkalmazása ezért mindkét esetben kézenfekvő megoldást jelenthet, |
| --- | --- |

O.

mivel kisebb ügyekben, különösen ha a jogi költségek egyébként elriasztóan magasak lennének, a késedelmes igazságszolgáltatás az igazságszolgáltatás megtagadását jelenti, és mivel a jelentősebb ügyekben a vagyonnal kapcsolatos információ hiánya jelentheti a legfontosabb akadályt; mivel az ideiglenes intézkedésekről szóló rendelkezések alkalmazása ezért mindkét esetben kézenfekvő megoldást jelenthet,

| P. | mivel emellett az információ rendelkezésre bocsátására irányuló bármely közösségi intézkedést az ilyen tipikus esetek fényében is meg kell vizsgálni, amikor az információ hiánya jelentős igazságtalanságot okoz; mivel a hitelezőnek nem áll módjában behajtani a tartozást, hacsak nem rendelkezik információkkal az adós (és még inkább az ellenszegülő adós) olyan vagyonáról, amit az ítélet végrehajtása keretében le lehet foglalni, |
| --- | --- |

P.

mivel emellett az információ rendelkezésre bocsátására irányuló bármely közösségi intézkedést az ilyen tipikus esetek fényében is meg kell vizsgálni, amikor az információ hiánya jelentős igazságtalanságot okoz; mivel a hitelezőnek nem áll módjában behajtani a tartozást, hacsak nem rendelkezik információkkal az adós (és még inkább az ellenszegülő adós) olyan vagyonáról, amit az ítélet végrehajtása keretében le lehet foglalni,

| Q. | mivel ez a probléma a gyakorlatban nem korlátozódik azokra az esetekre, amelyekben már hoztak bírósági ítéletet, amelynek nem tettek eleget: a probléma már az előtt felmerülhet, hogy a sértett fél bírósághoz fordulna, |
| --- | --- |

Q.

mivel ez a probléma a gyakorlatban nem korlátozódik azokra az esetekre, amelyekben már hoztak bírósági ítéletet, amelynek nem tettek eleget: a probléma már az előtt felmerülhet, hogy a sértett fél bírósághoz fordulna,

| R. | mivel mindezek ellenére alapvető fontosságú, hogy minden javasolt intézkedés arányos legyen; mivel továbbá a javasolt intézkedéseknek nem szabad pusztán megismételniük azt, ami a nemzeti intézkedések révén már ma is elérhető, hanem kizárólag a határon átnyúló tartozásokra kell korlátozódniuk, valamint el kell kerülni a szükségtelen és nem megfelelő harmonizálást, |
| --- | --- |

R.

mivel mindezek ellenére alapvető fontosságú, hogy minden javasolt intézkedés arányos legyen; mivel továbbá a javasolt intézkedéseknek nem szabad pusztán megismételniük azt, ami a nemzeti intézkedések révén már ma is elérhető, hanem kizárólag a határon átnyúló tartozásokra kell korlátozódniuk, valamint el kell kerülni a szükségtelen és nem megfelelő harmonizálást,

| S. | mivel megfogalmazódtak bizonyos aggodalmak annak kapcsán, hogy az Európai Unióban az ítéleteknek az adósok vagyonának átláthatósága révén történő eredményes végrehajtása alapvető jogokat sérthet, ideértve a magánélethez való jogot (adatvédelem), eljárási biztosítékokat veszélyeztethet, illetve ellentétes lehet több tagállam alkotmányos hagyományaival, |
| --- | --- |

S.

mivel megfogalmazódtak bizonyos aggodalmak annak kapcsán, hogy az Európai Unióban az ítéleteknek az adósok vagyonának átláthatósága révén történő eredményes végrehajtása alapvető jogokat sérthet, ideértve a magánélethez való jogot (adatvédelem), eljárási biztosítékokat veszélyeztethet, illetve ellentétes lehet több tagállam alkotmányos hagyományaival,

| T. | mivel minden javaslatnak költséghatékonynak és a közösségi politika más területeivel összhangban állónak kell lennie annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az erőfeszítések szükségtelen párhuzamossága, |
| --- | --- |

T.

mivel minden javaslatnak költséghatékonynak és a közösségi politika más területeivel összhangban állónak kell lennie annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az erőfeszítések szükségtelen párhuzamossága,

| 1. | üdvözli a Bizottság fent említett, 2008. március 6-i zöld könyvét, mivel az hozzájárul a lisszaboni stratégiához; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság fent említett, 2008. március 6-i zöld könyvét, mivel az hozzájárul a lisszaboni stratégiához;

| 2. | kijelenti, hogy az adós fizetési kötelezettségei teljesítésére való kényszerítéséhez szükséges információk átláthatóságának hiánya ellentétes a jóhiszeműség és a vagyoni felelősség közös elveivel; fenntartja, hogy a végrehajtási módokra vonatkozó nemzeti szabályozások ismeretének hiánya vagy ezen szabályozások nem megfelelő hatékonysága lassítja az egységes belső piac megvalósítását, és indokolatlan költségeket eredményez; |
| --- | --- |

2.

kijelenti, hogy az adós fizetési kötelezettségei teljesítésére való kényszerítéséhez szükséges információk átláthatóságának hiánya ellentétes a jóhiszeműség és a vagyoni felelősség közös elveivel; fenntartja, hogy a végrehajtási módokra vonatkozó nemzeti szabályozások ismeretének hiánya vagy ezen szabályozások nem megfelelő hatékonysága lassítja az egységes belső piac megvalósítását, és indokolatlan költségeket eredményez;

| 3. | rámutat arra, hogy a késedelmes fizetés, a fizetés elmaradása, valamint az adósságbehajtás problémája károsan hat a hitelező üzleti vállalkozására és a fogyasztók érdekeire, csökkenti a belső piacba vetett bizalmat és aláássa a peres eljárásokat; |
| --- | --- |

3.

rámutat arra, hogy a késedelmes fizetés, a fizetés elmaradása, valamint az adósságbehajtás problémája károsan hat a hitelező üzleti vállalkozására és a fogyasztók érdekeire, csökkenti a belső piacba vetett bizalmat és aláássa a peres eljárásokat;

| 4. | támogatja a „jobb jogalkotás” elvein alapuló integrált és hatékony stratégiát, és úgy véli, hogy a hitelek behajtását oly módon kell elérni, hogy közben a megkülönböztetésmentesség, az érzékeny adatok védelme, valamint a jogi biztosítékok ne szenvedjenek csorbát, mindezt olyan arányos intézkedésekkel, amelyek biztosítják a kellő átláthatóságot, továbbá jelentősen csökkentik a tájékoztatási és kezelési költségeket; |
| --- | --- |

4.

támogatja a „jobb jogalkotás” elvein alapuló integrált és hatékony stratégiát, és úgy véli, hogy a hitelek behajtását oly módon kell elérni, hogy közben a megkülönböztetésmentesség, az érzékeny adatok védelme, valamint a jogi biztosítékok ne szenvedjenek csorbát, mindezt olyan arányos intézkedésekkel, amelyek biztosítják a kellő átláthatóságot, továbbá jelentősen csökkentik a tájékoztatási és kezelési költségeket;

| 5. | ragaszkodik ahhoz, hogy a hitelező számára nem csak a nyilvánosan rendelkezésre álló információkhoz, hanem a végrehajtási eljárás és az adósságbehajtás kezdeményezéséhez szükséges – az adósnyilatkozatból, más nyilvántartásokból vagy harmadik személyektől származó –adatokhoz való hozzáférést is biztosítani kell, az illetékes hatóság felügyelete mellett, vagy annak közvetítésével, egyszerű formában az egész belső piac területén; |
| --- | --- |

5.

ragaszkodik ahhoz, hogy a hitelező számára nem csak a nyilvánosan rendelkezésre álló információkhoz, hanem a végrehajtási eljárás és az adósságbehajtás kezdeményezéséhez szükséges – az adósnyilatkozatból, más nyilvántartásokból vagy harmadik személyektől származó –adatokhoz való hozzáférést is biztosítani kell, az illetékes hatóság felügyelete mellett, vagy annak közvetítésével, egyszerű formában az egész belső piac területén;

| 6. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bírósági határozatok végrehajtása révén történő, határokon átnyúló adósságbehajtás jelentős probléma a belső piac szempontjából, ám úgy véli, hogy a Bizottság által felvetett megoldások további munkát igényelnek a legnehezebb kérdés, az ellenszegülő adósok problémájának megfelelő kezelése érdekében; |
| --- | --- |

6.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bírósági határozatok végrehajtása révén történő, határokon átnyúló adósságbehajtás jelentős probléma a belső piac szempontjából, ám úgy véli, hogy a Bizottság által felvetett megoldások további munkát igényelnek a legnehezebb kérdés, az ellenszegülő adósok problémájának megfelelő kezelése érdekében;

A nemzeti végrehajtási jogszabályokra és gyakorlatokra vonatkozó kézikönyv kidolgozására irányuló javaslat

| 7. | megállapítja, hogy egy ilyen kézikönyv elkészítése és naprakészen tartása valószínűleg igen fáradságos és drága feladat, és hogy a jóvátételt kereső magánszemélyek számára egyszerűbb lenne egyetlen rendszer, továbbá hogy az esetek többségében a hitelezőknek az adott külföldi joghatóság területén működő jogászok tanácsát kell kérniük; úgy véli, hogy ennek ellenére működőképes, határokon átnyúló rendszer hiányában egy egyszerűsített változat hasznos lehet; |
| --- | --- |

7.

megállapítja, hogy egy ilyen kézikönyv elkészítése és naprakészen tartása valószínűleg igen fáradságos és drága feladat, és hogy a jóvátételt kereső magánszemélyek számára egyszerűbb lenne egyetlen rendszer, továbbá hogy az esetek többségében a hitelezőknek az adott külföldi joghatóság területén működő jogászok tanácsát kell kérniük; úgy véli, hogy ennek ellenére működőképes, határokon átnyúló rendszer hiányában egy egyszerűsített változat hasznos lehet;

| 8. | határozottan úgy véli, hogy hasznos lenne közzétenni a 77/249/EGK (5) és a 98/5/EK (6) irányelvek értelmében belső piaci jogaikat gyakorló külföldi ügyvédek nemzeti nyilvántartását; rámutat arra, hogy e nemzeti nyilvántartásokat a Bizottság honlapjáról is elérhetővé lehetne tenni, és kiegészíthetné a kézikönyvet; |
| --- | --- |

8.

határozottan úgy véli, hogy hasznos lenne közzétenni a 77/249/EGK (5) és a 98/5/EK (6) irányelvek értelmében belső piaci jogaikat gyakorló külföldi ügyvédek nemzeti nyilvántartását; rámutat arra, hogy e nemzeti nyilvántartásokat a Bizottság honlapjáról is elérhetővé lehetne tenni, és kiegészíthetné a kézikönyvet;

A nyilvántartásokban rendelkezésre álló információ körének bővítése, valamint a nyilvántartásokhoz történő hozzáférés javítása

| 9. | ellenzi a népesség-nyilvántartások, illetve a társadalombiztosítási és adóügyi nyilvántartások vonatkozásában az indokolatlan, válogatás nélküli és önkényes hozzáférés biztosítását, és támogatja az ítéletek Európai Unióban történő eredményes végrehajtását biztosító megfelelő és arányos keretrendszer létrehozását; |
| --- | --- |

9.

ellenzi a népesség-nyilvántartások, illetve a társadalombiztosítási és adóügyi nyilvántartások vonatkozásában az indokolatlan, válogatás nélküli és önkényes hozzáférés biztosítását, és támogatja az ítéletek Európai Unióban történő eredményes végrehajtását biztosító megfelelő és arányos keretrendszer létrehozását;

| 10. | álláspontja szerint a népesség-nyilvántartásokhoz (ahol ilyen létezik) való hozzáférés hasznos lehet a tartásdíjat vagy személyi kölcsönt nem fizető, szerencsétlen helyzetbe került magánszemélyek felkutatására és a visszaélések megelőzésére; |
| --- | --- |

10.

álláspontja szerint a népesség-nyilvántartásokhoz (ahol ilyen létezik) való hozzáférés hasznos lehet a tartásdíjat vagy személyi kölcsönt nem fizető, szerencsétlen helyzetbe került magánszemélyek felkutatására és a visszaélések megelőzésére;

| 11. | véleménye szerint annak ellenére, hogy egyes jogrendszerekben sikeres újításnak bizonyult a társadalombiztosítási és adóügyi nyilvántartásokhoz való jobb hozzáférés, az adatvédelmi és titoktartási szabályok betartását is biztosítani kell; rámutat arra, hogy ez a közvélemény számára érzékeny kérdés; megállapítja továbbá, hogy lehetnek jogi problémák annak kapcsán, hogy az adatokat az adatgyűjtés eredeti céljától eltérő célokra használják fel; |
| --- | --- |

11.

véleménye szerint annak ellenére, hogy egyes jogrendszerekben sikeres újításnak bizonyult a társadalombiztosítási és adóügyi nyilvántartásokhoz való jobb hozzáférés, az adatvédelmi és titoktartási szabályok betartását is biztosítani kell; rámutat arra, hogy ez a közvélemény számára érzékeny kérdés; megállapítja továbbá, hogy lehetnek jogi problémák annak kapcsán, hogy az adatokat az adatgyűjtés eredeti céljától eltérő célokra használják fel;

| 12. | megállapítja továbbá, hogy az adóbevallások és társadalombiztosítási adatok számos tagállamban titkosak, és hogy egy nyilvántartás gondolatát a nem megfelelő felhasználás kockázata miatt ezekben az országokban nem fogadnák kedvezően, és a végrehajtó hatalommal való visszaélésnek tekintenék; |
| --- | --- |

12.

megállapítja továbbá, hogy az adóbevallások és társadalombiztosítási adatok számos tagállamban titkosak, és hogy egy nyilvántartás gondolatát a nem megfelelő felhasználás kockázata miatt ezekben az országokban nem fogadnák kedvezően, és a végrehajtó hatalommal való visszaélésnek tekintenék;

| 13. | fenntartja, hogy ha a javasolt megoldás az elérendő célhoz képest aránytalan lenne, visszaélésekre adhat lehetőséget, és megsértheti a magánélethez való jogot; |
| --- | --- |

13.

fenntartja, hogy ha a javasolt megoldás az elérendő célhoz képest aránytalan lenne, visszaélésekre adhat lehetőséget, és megsértheti a magánélethez való jogot;

A végrehajtó hatóságok közötti információcsere

| 14. | úgy véli, hogy az állami végrehajtó szervek közötti jobb együttműködés gondolatát érdemes alaposabban kidolgozni, ám hangsúlyozza, hogy nem minden tagállamban létezik ilyen szerv; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy az állami végrehajtó szervek közötti jobb együttműködés gondolatát érdemes alaposabban kidolgozni, ám hangsúlyozza, hogy nem minden tagállamban létezik ilyen szerv;

Az adós nyilatkozata

| 15. | úgy véli, hogy az adós nyilatkozata az ítéletvégrehajtási eljárás hasznos eleme lehet, amennyiben az a nemzeti jog szerinti szankciókra támaszkodik; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy az adós nyilatkozata az ítéletvégrehajtási eljárás hasznos eleme lehet, amennyiben az a nemzeti jog szerinti szankciókra támaszkodik;

| 16. | úgy véli, hogy e területen nincs szükség közösségi fellépésre mindaddig, amíg be nem bizonyosodik a meglévő tagállami eszközök elégtelensége; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy e területen nincs szükség közösségi fellépésre mindaddig, amíg be nem bizonyosodik a meglévő tagállami eszközök elégtelensége;

Egyéb intézkedések

| 17. | javasolja, hogy tegyék megfontolás tárgyává a nemzeti bíróságok ideiglenes intézkedéseit kiegészítő közösségi ideiglenes intézkedés valamilyen formájának bevezetését; úgy véli, hogy ez megvalósulhatna egy egyszerű és rugalmas eljárás formájában, amely az EU egész területén érvényes lenne, elkerülve ezáltal a késedelmeket és a felesleges költségeket; úgy véli, hogy ez hatékony és méltányos lenne azok szempontjából is, akik nem szerepelnek félként az ügyben; |
| --- | --- |

17.

javasolja, hogy tegyék megfontolás tárgyává a nemzeti bíróságok ideiglenes intézkedéseit kiegészítő közösségi ideiglenes intézkedés valamilyen formájának bevezetését; úgy véli, hogy ez megvalósulhatna egy egyszerű és rugalmas eljárás formájában, amely az EU egész területén érvényes lenne, elkerülve ezáltal a késedelmeket és a felesleges költségeket; úgy véli, hogy ez hatékony és méltányos lenne azok szempontjából is, akik nem szerepelnek félként az ügyben;

| 18. | javasolja, hogy ez az intézkedés a választottbírósági követelésekre is vonatkozhatna, és ezeket is figyelembe lehetne venni a Brüsszel I. rendelet jövőbeni felülvizsgálatakor; |
| --- | --- |

18.

javasolja, hogy ez az intézkedés a választottbírósági követelésekre is vonatkozhatna, és ezeket is figyelembe lehetne venni a Brüsszel I. rendelet jövőbeni felülvizsgálatakor;

| 19. | felszólítja a Bizottságot, hogy kezelje ezt az ügyet prioritásként, és készítsen: a) részletes értékelést a problémáról, b) megvalósíthatósági tanulmányt a lehetséges közösségi eszközökről, c) hatásvizsgálatot a határon átnyúló szempontokra korlátozott közösségi jogorvoslati lehetőségekről; úgy véli, hogy a Bizottság vizsgálatának minden javasolt közösségi eszköz esetében azonosítania és kellően indokolnia kell a megfelelő jogalapot is, és az említett eszközöknek a határon átnyúló esetekre kell korlátozódniuk, és az e területen meglévő, tisztán nemzeti jogorvoslati lehetőségeket kell kiegészíteniük, azok alkalmazását nem zavarhatják; |
| --- | --- |

19.

felszólítja a Bizottságot, hogy kezelje ezt az ügyet prioritásként, és készítsen: a) részletes értékelést a problémáról, b) megvalósíthatósági tanulmányt a lehetséges közösségi eszközökről, c) hatásvizsgálatot a határon átnyúló szempontokra korlátozott közösségi jogorvoslati lehetőségekről; úgy véli, hogy a Bizottság vizsgálatának minden javasolt közösségi eszköz esetében azonosítania és kellően indokolnia kell a megfelelő jogalapot is, és az említett eszközöknek a határon átnyúló esetekre kell korlátozódniuk, és az e területen meglévő, tisztán nemzeti jogorvoslati lehetőségeket kell kiegészíteniük, azok alkalmazását nem zavarhatják;

| 20. | sürgeti a Bizottságot, hogy teljes körűen vizsgálja meg azokat a szerződéskötést megelőző, illetve szerződéses intézkedéseket, amelyek összekapcsolhatóak egy közös referenciakeret fejlesztésével, valamint minden olyan opcionális, ebből eredő eszközt annak biztosítására, hogy a határokon átnyúló európai szerződések szerződő felei a szerződés megkötéskor vegyék figyelembe a késedelmes fizetés vagy a nemfizetés problémáját; |
| --- | --- |

20.

sürgeti a Bizottságot, hogy teljes körűen vizsgálja meg azokat a szerződéskötést megelőző, illetve szerződéses intézkedéseket, amelyek összekapcsolhatóak egy közös referenciakeret fejlesztésével, valamint minden olyan opcionális, ebből eredő eszközt annak biztosítására, hogy a határokon átnyúló európai szerződések szerződő felei a szerződés megkötéskor vegyék figyelembe a késedelmes fizetés vagy a nemfizetés problémáját;

| 21. | nagy várakozással tekint a késedelmes fizetésekkel foglalkozó irányelv felülvizsgálata elé, és sürgeti a Bizottságot, hogy azt a jelenlegi gazdasági környezetre tekintettel a lehető leggyorsabban hajtsa végre; |
| --- | --- |

21.

nagy várakozással tekint a késedelmes fizetésekkel foglalkozó irányelv felülvizsgálata elé, és sürgeti a Bizottságot, hogy azt a jelenlegi gazdasági környezetre tekintettel a lehető leggyorsabban hajtsa végre;

| 22. | javasolja, hogy készüljön tanulmány a tulajdonjog-fenntartás és más hasonló mechanizmusok eltérő nemzeti jogi felfogásáról, azok kölcsönös elismerésének biztosítása céljából; |
| --- | --- |

22.

javasolja, hogy készüljön tanulmány a tulajdonjog-fenntartás és más hasonló mechanizmusok eltérő nemzeti jogi felfogásáról, azok kölcsönös elismerésének biztosítása céljából;

| 23. | javasolja, hogy a bírósági határozatban elismert tulajdonosi jogokat megszerző fél ezeket a jogokat az átruházóval megegyező feltételek mellett érvényesíthesse; |
| --- | --- |

23.

javasolja, hogy a bírósági határozatban elismert tulajdonosi jogokat megszerző fél ezeket a jogokat az átruházóval megegyező feltételek mellett érvényesíthesse;

*

* *

| 24. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

24.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 263 E, 2008.10.16., 655. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0637.

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 35/2000/EK irányelve (2000. június 29) a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről (HL L 200., 2000.8.8., 35. o.).

(4)  A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (HL L 12., 2001.1.16., 1. o.)

(5)  A Tanács 1977. március 22-i 77/249/EGK irányelve az ügyvédi szolgáltatásnyújtás szabadsága tényleges gyakorlásának elősegítéséről (HL L 78., 1977.3.26., 17. o.).

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1998. február 16-i 98/5/EK irányelve az ügyvédi hivatásnak a képesítés megszerzése országától eltérő tagállamokban történő folyamatos gyakorlásának elősegítéséről (HL L 77., 1998.3.14., 36. o.).

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/12

---

2009. április 22., szerda2008. évi jelentés a Petíciós Bizottság tevékenységéről

P6_TA(2009)0239

Az Európai Parlament 2009. április 22-i állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2008-as évben folytatott tanácskozásairól (2008/2301(INI))

2010/C 184 E/03

Az Európai Parlament,

tekintettel a Petíciós Bizottság tanácskozásairól szóló korábbi állásfoglalásaira,

tekintettel a bizottság által Romániába, Bulgáriába és Franciaországba indított tényfeltáró küldöttségek eredményeire és az ezekhez kapcsolódó, a bizottság által jóváhagyott jelentésekre és ajánlásokra,

tekintettel az EK-Szerződés 21. és 194. cikkére, amely petícióhoz való jogot biztosít az összes európai uniós polgár és a valamely tagállamban lakóhellyel, illetve létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező természetes vagy jogi személy számára,

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére és 192. cikkének (6) bekezdésére,

tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A6-0232/2009),

| A. | elismerve a petíciós eljárás és annak sajátos tulajdonságainak jelentőségét, amelyek révén a felelős bizottságnak módjában áll megoldást és magyarázatot keresni a Parlamenthez petícióval forduló uniós állampolgárok számára, |
| --- | --- |

A.

elismerve a petíciós eljárás és annak sajátos tulajdonságainak jelentőségét, amelyek révén a felelős bizottságnak módjában áll megoldást és magyarázatot keresni a Parlamenthez petícióval forduló uniós állampolgárok számára,

| B. | mivel egyre több uniós állampolgár nyújt be petíciót a Parlamenthez és a Petíciós Bizottság erőfeszítéseket tesz, hogy még jobban felgyorsítsa eljárásait és jobb szolgáltatást nyújtson a segítségét kérő polgároknak, |
| --- | --- |

B.

mivel egyre több uniós állampolgár nyújt be petíciót a Parlamenthez és a Petíciós Bizottság erőfeszítéseket tesz, hogy még jobban felgyorsítsa eljárásait és jobb szolgáltatást nyújtson a segítségét kérő polgároknak,

| C. | mivel a 2007. évi jelentésben elfogadott ajánlások közül a Parlament hatóságainak még többet végre kell hajtania, például bővítenie kellene az adminisztrációs erőforrásokat, ide értve Petíciós Bizottság nyelvi és jogi szakértelmét, hogy fokozni lehessen a neki címzett petíciók független, Parlament általi kivizsgálásának képességét, illetve szorosabb együttműködést kellene kialakítania a SOLVIT szervezettel a belső piacot érintő petíciók és panaszok területén, valamint létre kellene hoznia az európai polgárok közös uniós portálját, |
| --- | --- |

C.

mivel a 2007. évi jelentésben elfogadott ajánlások közül a Parlament hatóságainak még többet végre kell hajtania, például bővítenie kellene az adminisztrációs erőforrásokat, ide értve Petíciós Bizottság nyelvi és jogi szakértelmét, hogy fokozni lehessen a neki címzett petíciók független, Parlament általi kivizsgálásának képességét, illetve szorosabb együttműködést kellene kialakítania a SOLVIT szervezettel a belső piacot érintő petíciók és panaszok területén, valamint létre kellene hoznia az európai polgárok közös uniós portálját,

| D. | tekintettel arra, hogy az Unió struktúráinak és politikáinak kialakítása terén ebben az időszakban elért komoly előrehaladás ellenére a polgárok továbbra is tudatában vannak annak, hogy az Unió politikáinak és programjainak alkalmazása terén számos hiányosság áll fenn, mivel azok őket közvetlenül érintik, és mivel ezek gyakran képezik témáját a benyújtott petícióknak, |
| --- | --- |

D.

tekintettel arra, hogy az Unió struktúráinak és politikáinak kialakítása terén ebben az időszakban elért komoly előrehaladás ellenére a polgárok továbbra is tudatában vannak annak, hogy az Unió politikáinak és programjainak alkalmazása terén számos hiányosság áll fenn, mivel azok őket közvetlenül érintik, és mivel ezek gyakran képezik témáját a benyújtott petícióknak,

| E. | mivel a Lisszaboni Szerződés létrehozza a „polgári kezdeményezést”, amely a polgárok még nagyobb részvételét eredményezi az Európai Unió tevékenységeiben és munkájában, |
| --- | --- |

E.

mivel a Lisszaboni Szerződés létrehozza a „polgári kezdeményezést”, amely a polgárok még nagyobb részvételét eredményezi az Európai Unió tevékenységeiben és munkájában,

| F. | mivel ebből következően a Parlament felelősséget visel a közösségi jogszabályok egyes tagállamok általi jobb alkalmazásának biztosításáért az uniós állampolgárok és a valamely tagállamban lakóhellyel, illetve székhellyel rendelkező természetes vagy jogi személyek érdekében, és ezáltal e cél teljesítése érdekében a tagállamokkal történő együttműködésért, |
| --- | --- |

F.

mivel ebből következően a Parlament felelősséget visel a közösségi jogszabályok egyes tagállamok általi jobb alkalmazásának biztosításáért az uniós állampolgárok és a valamely tagállamban lakóhellyel, illetve székhellyel rendelkező természetes vagy jogi személyek érdekében, és ezáltal e cél teljesítése érdekében a tagállamokkal történő együttműködésért,

| G. | mivel azonban sok tagállam továbbra is vonakodik a felelős bizottsággal való aktív együttműködéstől, különösen a bizottsági üléseken való részvétel elutasításával, és mivel ez az intézménnyel folytatott lojális együttműködés hiányát jelzi, |
| --- | --- |

G.

mivel azonban sok tagállam továbbra is vonakodik a felelős bizottsággal való aktív együttműködéstől, különösen a bizottsági üléseken való részvétel elutasításával, és mivel ez az intézménnyel folytatott lojális együttműködés hiányát jelzi,

| H. | mivel a felelős bizottsággal a közösségi jogszabályok helyes alkalmazása érdekében folytatott aktív és időben történő együttműködés elmulasztása kétségeket vet fel arra vonatkozóan, hogy az érintett tagállam kívánja-e és szándékozik-e helyesen alkalmazni az uniós célkitűzéseket és politikákat, ezáltal pedig a hatóságokat a szerződések értelmében rendelkezésre álló szankcióknak és büntető intézkedéseknek, valamint nyilvános kritikának teszi ki, |
| --- | --- |

H.

mivel a felelős bizottsággal a közösségi jogszabályok helyes alkalmazása érdekében folytatott aktív és időben történő együttműködés elmulasztása kétségeket vet fel arra vonatkozóan, hogy az érintett tagállam kívánja-e és szándékozik-e helyesen alkalmazni az uniós célkitűzéseket és politikákat, ezáltal pedig a hatóságokat a szerződések értelmében rendelkezésre álló szankcióknak és büntető intézkedéseknek, valamint nyilvános kritikának teszi ki,

| I. | elismerve mindazonáltal, hogy sok tagállam megfelelő szintű együttműködést tanúsít, és együtt dolgozik a Parlamenttel az állampolgárok petíciós eljárás során kinyilvánított aggályainak megválaszolása érdekében, |
| --- | --- |

I.

elismerve mindazonáltal, hogy sok tagállam megfelelő szintű együttműködést tanúsít, és együtt dolgozik a Parlamenttel az állampolgárok petíciós eljárás során kinyilvánított aggályainak megválaszolása érdekében,

| J. | elismerve a Bizottság szolgálatainak konstruktív hozzájárulását a petíciós eljáráshoz, amely szolgálatok a felelős bizottság kérésére rendszeresen nyújtanak előzetes értékelést sok benyújtott petícióhoz, |
| --- | --- |

J.

elismerve a Bizottság szolgálatainak konstruktív hozzájárulását a petíciós eljáráshoz, amely szolgálatok a felelős bizottság kérésére rendszeresen nyújtanak előzetes értékelést sok benyújtott petícióhoz,

| K. | mivel ezt az együttműködést erősíteni lehet és kell, különösen az EK-Szerződés 226. és 228. cikkének megfelelő eljárások tekintetében, kellően indokolt esetben, |
| --- | --- |

K.

mivel ezt az együttműködést erősíteni lehet és kell, különösen az EK-Szerződés 226. és 228. cikkének megfelelő eljárások tekintetében, kellően indokolt esetben,

| L. | mivel a Parlament úgy véli, hogy jogszerűen élhet az EK-Szerződés 230. cikke által biztosított jogával, amennyiben az szükségesnek bizonyul ahhoz, hogy véget vessen a közösségi jog súlyos megsértésének, amire egy petíció vizsgálata során derült fény, és ha a Parlament és a Bizottság között az annak feloldására tett erőfeszítések ellenére továbbra is komoly értelmezésbeli különbség áll fenn azzal kapcsolatban, hogy a közösségi jog értelmében milyen fellépésre van szükség a polgárok jogainak megvédéséhez az adott ügy kapcsán, |
| --- | --- |

L.

mivel a Parlament úgy véli, hogy jogszerűen élhet az EK-Szerződés 230. cikke által biztosított jogával, amennyiben az szükségesnek bizonyul ahhoz, hogy véget vessen a közösségi jog súlyos megsértésének, amire egy petíció vizsgálata során derült fény, és ha a Parlament és a Bizottság között az annak feloldására tett erőfeszítések ellenére továbbra is komoly értelmezésbeli különbség áll fenn azzal kapcsolatban, hogy a közösségi jog értelmében milyen fellépésre van szükség a polgárok jogainak megvédéséhez az adott ügy kapcsán,

| M. | mivel a jogsértési eljárás nem orvosolja a petíciót benyújtó problémáját, akkor sem, ha a Bíróság arra kötelezi a tagállamot, hogy jogszabályait az uniós jogszabályoknak való megfelelés érdekében módosítsa, |
| --- | --- |

M.

mivel a jogsértési eljárás nem orvosolja a petíciót benyújtó problémáját, akkor sem, ha a Bíróság arra kötelezi a tagállamot, hogy jogszabályait az uniós jogszabályoknak való megfelelés érdekében módosítsa,

| N. | mivel alapvető igazságtalanság, hogy az uniós jogszabályok megfelelő alkalmazásának hiánya miatt sérelmet szenvedő uniós állampolgároknak lehetetlen nem jogi úton történő jóvátételt nyújtani, ez pedig az uniós intézmények, különösen a Parlament további figyelmét igényli, |
| --- | --- |

N.

mivel alapvető igazságtalanság, hogy az uniós jogszabályok megfelelő alkalmazásának hiánya miatt sérelmet szenvedő uniós állampolgároknak lehetetlen nem jogi úton történő jóvátételt nyújtani, ez pedig az uniós intézmények, különösen a Parlament további figyelmét igényli,

| O. | mivel az EK-Szerződés 230. cikke szerint a Parlament ugyanolyan feltételekkel jogosult eljárást indítani az Európai Közösségek Bírósága előtt, mint a Tanács és a Bizottság, és mivel az EKSz. 201. cikke alapján a Parlament jogosult ellenőrzést gyakorolni a Bizottság tevékenységei felett, és ilyen módon rendelkezik az állampolgárok jogos aggályaira való hatékonyabb válaszadás jogi és politikai eszközeivel, |
| --- | --- |

O.

mivel az EK-Szerződés 230. cikke szerint a Parlament ugyanolyan feltételekkel jogosult eljárást indítani az Európai Közösségek Bírósága előtt, mint a Tanács és a Bizottság, és mivel az EKSz. 201. cikke alapján a Parlament jogosult ellenőrzést gyakorolni a Bizottság tevékenységei felett, és ilyen módon rendelkezik az állampolgárok jogos aggályaira való hatékonyabb válaszadás jogi és politikai eszközeivel,

| P. | mivel a Parlamentnek felül kell vizsgálnia saját eljárásait annak érdekében, hogy megkönnyítse – kiváltképpen eljárási szabályzata 121. cikke szerinti – keresetek benyújtását a Bírósághoz, ha a petíciót benyújtók jogai forognak kockán, |
| --- | --- |

P.

mivel a Parlamentnek felül kell vizsgálnia saját eljárásait annak érdekében, hogy megkönnyítse – kiváltképpen eljárási szabályzata 121. cikke szerinti – keresetek benyújtását a Bírósághoz, ha a petíciót benyújtók jogai forognak kockán,

| Q. | mivel szem előtt kell tartani, hogy az EU-Szerződés 6. cikke értelmében az Unió a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása és a jogállamiság elvein alapul, amely elvek az EU-hoz való csatlakozás koppenhágai kritériumainak is alapelemei, és mivel az EU-Szerződés 7. cikke külön eljárásokat határoz meg, melyek az említett elvek súlyos és tartós megsértése, vagy e kockázat fennállása esetén indíthatók, |
| --- | --- |

Q.

mivel szem előtt kell tartani, hogy az EU-Szerződés 6. cikke értelmében az Unió a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása és a jogállamiság elvein alapul, amely elvek az EU-hoz való csatlakozás koppenhágai kritériumainak is alapelemei, és mivel az EU-Szerződés 7. cikke külön eljárásokat határoz meg, melyek az említett elvek súlyos és tartós megsértése, vagy e kockázat fennállása esetén indíthatók,

| R. | tekintettel a 2008-ban a Balti-tenger alatt húzódó Északi Áramlat gázvezeték hatására és a szakmai címjegyzékekkel foglalkozó társaságok megtévesztő gyakorlatára vonatkozó petíciók alapján, a parlamenti eljárási szabályzat 192. cikkének (1) bekezdése szerint a plenáris ülés elé terjesztett és nagy többséggel elfogadott állásfoglalásra irányuló indítványokra, |
| --- | --- |

R.

tekintettel a 2008-ban a Balti-tenger alatt húzódó Északi Áramlat gázvezeték hatására és a szakmai címjegyzékekkel foglalkozó társaságok megtévesztő gyakorlatára vonatkozó petíciók alapján, a parlamenti eljárási szabályzat 192. cikkének (1) bekezdése szerint a plenáris ülés elé terjesztett és nagy többséggel elfogadott állásfoglalásra irányuló indítványokra,

| S. | mivel az energiaellátás biztonságával kapcsolatos fokozott aggodalmak miatt földgázvezetékek és folyékonyföldgáz-vezetékek létrehozására irányuló projektek születtek, amelyek – különösen, ha megfelelő kockázat- és alternatívaértékelés nélkül siettették azokat – számos petícióbenyújtó aggodalmát növelték elsősorban a balti-tengeri, a walesi és az írországi projektek kapcsán a lehetséges komoly környezeti, emberi egészségre gyakorolt és biztonsági hatások vizsgálatának hiánya tekintetében, |
| --- | --- |

S.

mivel az energiaellátás biztonságával kapcsolatos fokozott aggodalmak miatt földgázvezetékek és folyékonyföldgáz-vezetékek létrehozására irányuló projektek születtek, amelyek – különösen, ha megfelelő kockázat- és alternatívaértékelés nélkül siettették azokat – számos petícióbenyújtó aggodalmát növelték elsősorban a balti-tengeri, a walesi és az írországi projektek kapcsán a lehetséges komoly környezeti, emberi egészségre gyakorolt és biztonsági hatások vizsgálatának hiánya tekintetében,

| T. | mivel a petíciók vizsgálatából nyilvánvaló, hogy az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK módosított tanácsi irányelv (1) mellékleteiben említett projektlisták nem fednek le egy sor jelentős létesítményt és tevékenységet, melyek a mellékletek legutóbbi módosításait követően jelentek meg, például az újragázosító üzemeket vagy bioüzemanyagelőállító-üzemeket, |
| --- | --- |

T.

mivel a petíciók vizsgálatából nyilvánvaló, hogy az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK módosított tanácsi irányelv (1) mellékleteiben említett projektlisták nem fednek le egy sor jelentős létesítményt és tevékenységet, melyek a mellékletek legutóbbi módosításait követően jelentek meg, például az újragázosító üzemeket vagy bioüzemanyagelőállító-üzemeket,

| U. | mivel a Natura 2000 hálózattal kapcsolatban benyújtott számos petíció továbbra is azt mutatja, hogy a biológiai sokféleség csökkenésének megállítása továbbra is nagy kihívás az Unió számára és hogy az élőhelyvédelmi (2) és a madárvédelmi irányelv (3) az EU arra irányuló kötelezettségvállalása teljesítésének alapvető és elengedhetetlen eszközei, hogy 2010-ig véget vet a biológiai sokféleség csökkenésének, |
| --- | --- |

U.

mivel a Natura 2000 hálózattal kapcsolatban benyújtott számos petíció továbbra is azt mutatja, hogy a biológiai sokféleség csökkenésének megállítása továbbra is nagy kihívás az Unió számára és hogy az élőhelyvédelmi (2) és a madárvédelmi irányelv (3) az EU arra irányuló kötelezettségvállalása teljesítésének alapvető és elengedhetetlen eszközei, hogy 2010-ig véget vet a biológiai sokféleség csökkenésének,

| V. | mivel a petíciók vizsgálata azt is megmutatta, hogy az elegendő számú édesvízforrás hiányát gyakran súlyosbítják egyéb tényezők, például a vízigény növekedése a túlzott urbanizáció és a szabadidős projektek miatt, az infrastruktúra karbantartásának és a szivárgás megelőzésének elégtelensége, a mezőgazdaság nagy vízfelhasználása és a fenntartható vízhasználatot nem ösztönző árpolitika, |
| --- | --- |

V.

mivel a petíciók vizsgálata azt is megmutatta, hogy az elegendő számú édesvízforrás hiányát gyakran súlyosbítják egyéb tényezők, például a vízigény növekedése a túlzott urbanizáció és a szabadidős projektek miatt, az infrastruktúra karbantartásának és a szivárgás megelőzésének elégtelensége, a mezőgazdaság nagy vízfelhasználása és a fenntartható vízhasználatot nem ösztönző árpolitika,

| W. | tekintettel a Petíciós Bizottság fos-sur-meri, ciprusi és romániai látogatásait követően tett ajánlásaira, |
| --- | --- |

W.

tekintettel a Petíciós Bizottság fos-sur-meri, ciprusi és romániai látogatásait követően tett ajánlásaira,

| X. | figyelembe véve a Petíciós Bizottság aggályait a bulgáriai Rila-hegységben tervezett bizonyos infrastruktúrákkal kapcsolatban, amelyeket 2008-ban egy tényfeltáró látogatás alkalmával megtekintett, |
| --- | --- |

X.

figyelembe véve a Petíciós Bizottság aggályait a bulgáriai Rila-hegységben tervezett bizonyos infrastruktúrákkal kapcsolatban, amelyeket 2008-ban egy tényfeltáró látogatás alkalmával megtekintett,

| Y. | mivel bár a brit parlamenti és egészségügyi szolgáltatási ombudsman, Ann Abraham 2008 decemberében a Petíciós Bizottsághoz fordult és ismertette négyéves kutatása eredményeit, az Egyesült Királyság azt követő, 2009. januári válasza, amely az aránytalanul nagy mértékben érintettek számára önkéntes kártalanítás kifizetését teszi lehetővé, nem tekinthető megfelelő jóvátételnek az összeomlás számos áldozata számára, |
| --- | --- |

Y.

mivel bár a brit parlamenti és egészségügyi szolgáltatási ombudsman, Ann Abraham 2008 decemberében a Petíciós Bizottsághoz fordult és ismertette négyéves kutatása eredményeit, az Egyesült Királyság azt követő, 2009. januári válasza, amely az aránytalanul nagy mértékben érintettek számára önkéntes kártalanítás kifizetését teszi lehetővé, nem tekinthető megfelelő jóvátételnek az összeomlás számos áldozata számára,

| Z. | elismerve az európai ombudsmannal 2008-ban folytatott pozitív és előremutató együttműködést, a Petíciós Bizottságnak az ombudsman 2007. évi éves jelentésében és az 1487/2005. számú, a Tanács nyelvhasználatáról, továbbá a 3453/2005. számú, a szabálysértési eljárás Bizottság általi alkalmazásáról szóló különjelentésében megfogalmazott ajánlásai tekintetében nyújtott támogatását, és üdvözölve statútumának a Parlament által jóváhagyott módosítását, |
| --- | --- |

Z.

elismerve az európai ombudsmannal 2008-ban folytatott pozitív és előremutató együttműködést, a Petíciós Bizottságnak az ombudsman 2007. évi éves jelentésében és az 1487/2005. számú, a Tanács nyelvhasználatáról, továbbá a 3453/2005. számú, a szabálysértési eljárás Bizottság általi alkalmazásáról szóló különjelentésében megfogalmazott ajánlásai tekintetében nyújtott támogatását, és üdvözölve statútumának a Parlament által jóváhagyott módosítását,

| AA. | mivel 2008-ban a Petíciós Bizottsághoz 1 886 petíció érkezett, amelyből 1 065-öt nyilvánítottak elfogadhatónak és 821-et elfogadhatatlannak; mivel az eljárási szabályzat 191. cikke (1) bekezdésében előírt feltételeknek nem megfelelő petíciók száma 2007 eleje óta jelentősen megnőtt, |
| --- | --- |

AA.

mivel 2008-ban a Petíciós Bizottsághoz 1 886 petíció érkezett, amelyből 1 065-öt nyilvánítottak elfogadhatónak és 821-et elfogadhatatlannak; mivel az eljárási szabályzat 191. cikke (1) bekezdésében előírt feltételeknek nem megfelelő petíciók száma 2007 eleje óta jelentősen megnőtt,

| 1. | üdvözli a petíciót benyújtóknak a Petíciós Bizottság valamennyi ülésén való részvételét és hozzájárulását, ami lehetővé teszi az Európai Parlament képviselőivel való közvetlen és nyílt párbeszédet, és továbbra is arra ösztönzi az uniós állampolgárokat és a közösségi egyesületeket, hogy vessék fel az Európai Unió tevékenységi területével kapcsolatos és őket közvetlenül érintő problémákat abban a hitben, hogy e folyamat lehetővé teszi a Parlament mint intézmény számára, hogy jelentős szerepet játsszon a közösségi jogszabályok tagállamok általi alkalmazásának figyelemmel kísérésében, és hogy fokozottabban védje és támogassa minden uniós állampolgár alapvető jogait, amint azt az EU-Szerződés rögzíti; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a petíciót benyújtóknak a Petíciós Bizottság valamennyi ülésén való részvételét és hozzájárulását, ami lehetővé teszi az Európai Parlament képviselőivel való közvetlen és nyílt párbeszédet, és továbbra is arra ösztönzi az uniós állampolgárokat és a közösségi egyesületeket, hogy vessék fel az Európai Unió tevékenységi területével kapcsolatos és őket közvetlenül érintő problémákat abban a hitben, hogy e folyamat lehetővé teszi a Parlament mint intézmény számára, hogy jelentős szerepet játsszon a közösségi jogszabályok tagállamok általi alkalmazásának figyelemmel kísérésében, és hogy fokozottabban védje és támogassa minden uniós állampolgár alapvető jogait, amint azt az EU-Szerződés rögzíti;

| 2. | kéri a nemzeti és regionális parlamenteket mint az uniós állampolgárok képviselőit, hogy továbbra is éberen ügyeljenek arra, hogy a tagállamok hogyan alkalmazzák a szerződéseket és uniós jogszabályokat, különösen a környezetvédelemmel, szociális és munkajoggal, a személyek, áruk és szolgáltatások szabad mozgásával, a pénzügyi szolgáltatásokkal, az állampolgárok alapvető jogaival, többek között a jogszerűen szerzett tulajdonhoz való joggal, a szakmai képesítés elismerésével, valamint a megkülönböztetés valamennyi formájával kapcsolatos problémák tekintetében, és felhívja az uniós intézményeket, hogy kommunikáljanak hatékonyan a polgárokkal, hogy azok tisztában legyenek jogaikkal, valamint a nemzeti és helyi intézmények kötelességeivel; |
| --- | --- |

2.

kéri a nemzeti és regionális parlamenteket mint az uniós állampolgárok képviselőit, hogy továbbra is éberen ügyeljenek arra, hogy a tagállamok hogyan alkalmazzák a szerződéseket és uniós jogszabályokat, különösen a környezetvédelemmel, szociális és munkajoggal, a személyek, áruk és szolgáltatások szabad mozgásával, a pénzügyi szolgáltatásokkal, az állampolgárok alapvető jogaival, többek között a jogszerűen szerzett tulajdonhoz való joggal, a szakmai képesítés elismerésével, valamint a megkülönböztetés valamennyi formájával kapcsolatos problémák tekintetében, és felhívja az uniós intézményeket, hogy kommunikáljanak hatékonyan a polgárokkal, hogy azok tisztában legyenek jogaikkal, valamint a nemzeti és helyi intézmények kötelességeivel;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a szubszidiaritás elvével összhangban a Parlament nem tekintheti elfogadhatónak azokat a petíciókat, amelyek a tagállamok illetékes hatóságai vagy bíróságai határozatai ellen fellebbeznek, és hogy ezt az információt világos és érthető módon a petíció benyújtójának tudomására kell hozni; hangsúlyozza továbbá, hogy a panaszoknak meg kell felelniük a Parlament eljárási szabályzata 191. cikkének (1) bekezdésében szereplő feltételeknek, mielőtt elfogadhatónak nyilváníthatják azokat; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a szubszidiaritás elvével összhangban a Parlament nem tekintheti elfogadhatónak azokat a petíciókat, amelyek a tagállamok illetékes hatóságai vagy bíróságai határozatai ellen fellebbeznek, és hogy ezt az információt világos és érthető módon a petíció benyújtójának tudomására kell hozni; hangsúlyozza továbbá, hogy a panaszoknak meg kell felelniük a Parlament eljárási szabályzata 191. cikkének (1) bekezdésében szereplő feltételeknek, mielőtt elfogadhatónak nyilváníthatják azokat;

| 4. | a 2007. évi éves jelentésben elfogadott, de még végre nem hajtott ajánlások ésszerű határidőn belüli végrehajtására szólít fel; |
| --- | --- |

4.

a 2007. évi éves jelentésben elfogadott, de még végre nem hajtott ajánlások ésszerű határidőn belüli végrehajtására szólít fel;

| 5. | felhívja a Bizottságot, valamennyi tagállamot és azok nemzeti, regionális és helyi intézményeit, valamint állandó képviselőiket, hogy teljes körűen, lojális és előremutató módon működjenek együtt az Európai Parlament felelős bizottságával és a Bizottsággal azon állítások és javaslatok kivizsgálásában, amelyeket a petíciók tartalmaznak, a petíciós eljárásban felvetett probléma megoldása érdekében; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Bizottságot, valamennyi tagállamot és azok nemzeti, regionális és helyi intézményeit, valamint állandó képviselőiket, hogy teljes körűen, lojális és előremutató módon működjenek együtt az Európai Parlament felelős bizottságával és a Bizottsággal azon állítások és javaslatok kivizsgálásában, amelyeket a petíciók tartalmaznak, a petíciós eljárásban felvetett probléma megoldása érdekében;

| 6. | kéri, hogy az Európai Parlament, a Bizottság és a Tanács felelős szervei végezzék el az uniós állampolgárok számára jogorvoslati intézkedést biztosító lehetséges eljárások teljes felülvizsgálatát, és hogy kezdődjenek tárgyalások a vizsgálóbizottságok megnövelt jogkörét is tartalmazó új intézményközi megállapodásról az uniós állampolgárok jogainak megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

6.

kéri, hogy az Európai Parlament, a Bizottság és a Tanács felelős szervei végezzék el az uniós állampolgárok számára jogorvoslati intézkedést biztosító lehetséges eljárások teljes felülvizsgálatát, és hogy kezdődjenek tárgyalások a vizsgálóbizottságok megnövelt jogkörét is tartalmazó új intézményközi megállapodásról az uniós állampolgárok jogainak megerősítése érdekében;

| 7. | meggyőződése, hogy a felülvizsgálat kiegészítené a Lisszaboni Szerződés esetleges végrehajtását az uniós állampolgárok és intézmények kihirdetett jogain és kötelességein alapuló kiegészítő biztosítékok nyújtása révén; |
| --- | --- |

7.

meggyőződése, hogy a felülvizsgálat kiegészítené a Lisszaboni Szerződés esetleges végrehajtását az uniós állampolgárok és intézmények kihirdetett jogain és kötelességein alapuló kiegészítő biztosítékok nyújtása révén;

| 8. | emlékeztet arra, hogy ahogyan azt a Parlament az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikkéről szóló bizottsági közleményről szóló 2004. április 20-i állásfoglalásában (4) hangsúlyozta, az Unió alapját képező értékek tiszteletben tartása és ösztönzése, továbbá a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok védelme a Parlamentnek mint az európai polgárok közvetlenül megválasztott képviseletének különös felelőssége, továbbá emlékeztet arra is, hogy a Parlament az említett állásfoglalásában kifejtette azon véleményét, mely szerint „ha figyelmen kívül hagyjuk a büntetések esetleges szükségességét, az azt a benyomást keltheti, hogy az Unió nincs felkészülve arra, illetve nincs olyan helyzetben, hogy minden rendelkezésére álló eszközt bevessen értékei megvédésére”; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra, hogy ahogyan azt a Parlament az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikkéről szóló bizottsági közleményről szóló 2004. április 20-i állásfoglalásában (4) hangsúlyozta, az Unió alapját képező értékek tiszteletben tartása és ösztönzése, továbbá a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok védelme a Parlamentnek mint az európai polgárok közvetlenül megválasztott képviseletének különös felelőssége, továbbá emlékeztet arra is, hogy a Parlament az említett állásfoglalásában kifejtette azon véleményét, mely szerint „ha figyelmen kívül hagyjuk a büntetések esetleges szükségességét, az azt a benyomást keltheti, hogy az Unió nincs felkészülve arra, illetve nincs olyan helyzetben, hogy minden rendelkezésére álló eszközt bevessen értékei megvédésére”;

| 9. | ismételten felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy nagyobb elismerés és hangsúly helyeződjön a petíciós eljárásra, kiváltképpen a jogsértési eljárások alkalmazásának tekintetében, valamint a Petíciós Bizottság közvetlen és hivatalos tájékoztatásának követelménye tekintetében abban az esetben, ha a 226. és/vagy 228. cikk alapján határozat születik eljárás indításáról egyéni petícióban jelzett problémával kapcsolatban; |
| --- | --- |

9.

ismételten felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy nagyobb elismerés és hangsúly helyeződjön a petíciós eljárásra, kiváltképpen a jogsértési eljárások alkalmazásának tekintetében, valamint a Petíciós Bizottság közvetlen és hivatalos tájékoztatásának követelménye tekintetében abban az esetben, ha a 226. és/vagy 228. cikk alapján határozat születik eljárás indításáról egyéni petícióban jelzett problémával kapcsolatban;

| 10. | emlékeztet, hogy a Parlament úgy találta, hogy a közösségi jog súlyos megsértésére vonatkozó állításokat – melyet a Petíciós Bizottság a petíciók vizsgálata során megalapozottnak talált, de amelyet az érintett tagállam nem hajlandó elismerni, és amely valószínűleg precedenst teremt nemzeti szinten – végső soron az Európai Közösségek Bíróságának kellene megvizsgálnia, hogy biztosítsa a közösségi jog következetességét és koherenciáját, valamint a belső piac tényleges létét (5); |
| --- | --- |

10.

emlékeztet, hogy a Parlament úgy találta, hogy a közösségi jog súlyos megsértésére vonatkozó állításokat – melyet a Petíciós Bizottság a petíciók vizsgálata során megalapozottnak talált, de amelyet az érintett tagállam nem hajlandó elismerni, és amely valószínűleg precedenst teremt nemzeti szinten – végső soron az Európai Közösségek Bíróságának kellene megvizsgálnia, hogy biztosítsa a közösségi jog következetességét és koherenciáját, valamint a belső piac tényleges létét (5);

| 11. | elismeri, hogy a jogsértési eljárások – még ha sikeresek is – nem feltétlenül orvosolják azonnal az egyéni petícióbenyújtó konkrét problémáit, és ez gyakran aláássa a közvélemény abba vetett bizalmát, hogy az uniós intézmények képesek megfelelni elvárásaiknak; |
| --- | --- |

11.

elismeri, hogy a jogsértési eljárások – még ha sikeresek is – nem feltétlenül orvosolják azonnal az egyéni petícióbenyújtó konkrét problémáit, és ez gyakran aláássa a közvélemény abba vetett bizalmát, hogy az uniós intézmények képesek megfelelni elvárásaiknak;

| 12. | véleménye szerint – mivel egyértelmű jelei mutatkoznak annak, hogy a biológiai sokféleség csökkentésének 2010-ig való megvalósítására irányuló cél nem fog teljesülni – mielőbb lépni kell annak érdekében, hogy az élőhelyvédelmi és a madárvédelmi irányelv alkalmazását hatékonyabbá tegyük, és felhívja a Bizottságot, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt annak biztosítására, hogy az irányelveket a tagállamok e céllal összhangban alkalmazzák; |
| --- | --- |

12.

véleménye szerint – mivel egyértelmű jelei mutatkoznak annak, hogy a biológiai sokféleség csökkentésének 2010-ig való megvalósítására irányuló cél nem fog teljesülni – mielőbb lépni kell annak érdekében, hogy az élőhelyvédelmi és a madárvédelmi irányelv alkalmazását hatékonyabbá tegyük, és felhívja a Bizottságot, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt annak biztosítására, hogy az irányelveket a tagállamok e céllal összhangban alkalmazzák;

| 13. | felhívja a Bizottságot, hogy a Parlamenttel együttműködésben hangsúlyozza a tagállamok felé annak jelentőségét, hogy – különösen a tervezési jóváhagyás területén – gondolkodjanak előre az elfogadott, de még hatályba nem lépett közösségi jogi rendelkezések esetleges megsértésének megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Bizottságot, hogy a Parlamenttel együttműködésben hangsúlyozza a tagállamok felé annak jelentőségét, hogy – különösen a tervezési jóváhagyás területén – gondolkodjanak előre az elfogadott, de még hatályba nem lépett közösségi jogi rendelkezések esetleges megsértésének megelőzése érdekében;

| 14. | elismeri, hogy maguk az alkalmazandó közösségi jogszabályok hiányosságai miatt néha lehetetlen megoldást találni a benyújtott petíciók által felvetett panaszokra; |
| --- | --- |

14.

elismeri, hogy maguk az alkalmazandó közösségi jogszabályok hiányosságai miatt néha lehetetlen megoldást találni a benyújtott petíciók által felvetett panaszokra;

| 15. | aggodalmát fejezi ki a lettországi helyhatósági választásokon az ott élő, de állampolgársággal nem rendelkező lakosok szavazati jogaival kapcsolatban a Petíciós Bizottsághoz beérkező nagy számú petíció miatt; emlékeztet arra, hogy az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága és a faji megkülönböztetés megszüntetésével foglalkozó bizottsága, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése, helyi és regionális hatóságai kongresszusa, emberi jogi biztosa és a rasszizmus és intolerancia elleni európai bizottsága, valamint az EBESZ Parlamenti Közgyűlése javasolják, hogy tegyék lehetővé a lettországi helyhatósági választásokon való részvételt az állampolgársággal nem rendelkező lakosok számára; sürgeti a Bizottságot, hogy kövesse szoros figyelemmel és támogassa az állampolgársággal nem rendelkező, gyakran Lettországban született és ott élő polgárok státuszának rendezését; |
| --- | --- |

15.

aggodalmát fejezi ki a lettországi helyhatósági választásokon az ott élő, de állampolgársággal nem rendelkező lakosok szavazati jogaival kapcsolatban a Petíciós Bizottsághoz beérkező nagy számú petíció miatt; emlékeztet arra, hogy az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága és a faji megkülönböztetés megszüntetésével foglalkozó bizottsága, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése, helyi és regionális hatóságai kongresszusa, emberi jogi biztosa és a rasszizmus és intolerancia elleni európai bizottsága, valamint az EBESZ Parlamenti Közgyűlése javasolják, hogy tegyék lehetővé a lettországi helyhatósági választásokon való részvételt az állampolgársággal nem rendelkező lakosok számára; sürgeti a Bizottságot, hogy kövesse szoros figyelemmel és támogassa az állampolgársággal nem rendelkező, gyakran Lettországban született és ott élő polgárok státuszának rendezését;

| 16. | megjegyzi, hogy a Parlamenthez számos magánszemélytől és egyesülettől beérkezett petíció olyan ügyeket érint, amelyek nem jelentik a közösségi jog megsértését, így azokat a tagállamban létező jogorvoslati csatornák kihasználása révén kell megoldani; megjegyzi továbbá, hogy miután nemzeti szinten minden lehetőséget kimerítettek, azután az Emberi Jogok Európai Bíróságához lehet fordulni; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi, hogy a Parlamenthez számos magánszemélytől és egyesülettől beérkezett petíció olyan ügyeket érint, amelyek nem jelentik a közösségi jog megsértését, így azokat a tagállamban létező jogorvoslati csatornák kihasználása révén kell megoldani; megjegyzi továbbá, hogy miután nemzeti szinten minden lehetőséget kimerítettek, azután az Emberi Jogok Európai Bíróságához lehet fordulni;

| 17. | megjegyzi, hogy még nem foglalkoztak kellően azzal a 1 500 000 ember által aláírt, egyetlen székhelyet követelő petícióval, melynek célja, hogy az Európai Parlament csak egy helyen ülésezzen; javasolja, hogy a Petíciós Bizottság a következő parlamenti ciklus során kezelje elsőbbséggel ezt az ügyet; |
| --- | --- |

17.

megjegyzi, hogy még nem foglalkoztak kellően azzal a 1 500 000 ember által aláírt, egyetlen székhelyet követelő petícióval, melynek célja, hogy az Európai Parlament csak egy helyen ülésezzen; javasolja, hogy a Petíciós Bizottság a következő parlamenti ciklus során kezelje elsőbbséggel ezt az ügyet;

| 18. | ezért kéri a felelős jogalkotó bizottságokat, hogy esetleges felülvizsgálat vagy további kivizsgálás érdekében tartsák szem előtt a Petíciós Bizottság által időről időre az egyes uniós jogszabályok tagállamok általi alkalmazásra vonatkozóan tett javaslatokat; |
| --- | --- |

18.

ezért kéri a felelős jogalkotó bizottságokat, hogy esetleges felülvizsgálat vagy további kivizsgálás érdekében tartsák szem előtt a Petíciós Bizottság által időről időre az egyes uniós jogszabályok tagállamok általi alkalmazásra vonatkozóan tett javaslatokat;

| 19. | emlékeztet a Parlament azon kérésére, hogy a Bizottság fokozza a 2006. december 12-i, a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló 2006/114/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) végrehajtásának nyomon követését, különös tekintettel a szakmai címjegyzékkel foglalkozó, megtévesztő társaságokra, és tegyen jelentést a Parlamentnek a 2005. május 11-i, a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) hatálya kiterjesztésének kivitelezhetőségéről és lehetséges következményeiről, különösen a „fogyasztó” szónak a „gyakorlat célpontja” kifejezéssel történő felcserélése által; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet a Parlament azon kérésére, hogy a Bizottság fokozza a 2006. december 12-i, a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló 2006/114/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) végrehajtásának nyomon követését, különös tekintettel a szakmai címjegyzékkel foglalkozó, megtévesztő társaságokra, és tegyen jelentést a Parlamentnek a 2005. május 11-i, a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) hatálya kiterjesztésének kivitelezhetőségéről és lehetséges következményeiről, különösen a „fogyasztó” szónak a „gyakorlat célpontja” kifejezéssel történő felcserélése által;

| 20. | támogatja az ombudsman Tanácshoz intézett azon felhívását, hogy elnökségei honlapjainak nyelvi opcióit terjessze ki az Európai Unió leggyakrabban beszélt nyelveire, így biztosítva a polgárok közvetlen hozzáférését a Tanács elnökségeinek tevékenységeihez; e tekintetben utal a Tanács francia elnökségére, amely az ombudsman ajánlásainak megfelelően tette közzé hivatalos honlapját; |
| --- | --- |

20.

támogatja az ombudsman Tanácshoz intézett azon felhívását, hogy elnökségei honlapjainak nyelvi opcióit terjessze ki az Európai Unió leggyakrabban beszélt nyelveire, így biztosítva a polgárok közvetlen hozzáférését a Tanács elnökségeinek tevékenységeihez; e tekintetben utal a Tanács francia elnökségére, amely az ombudsman ajánlásainak megfelelően tette közzé hivatalos honlapját;

| 21. | a munkaidőről szóló irányelv (8) vonatkozásában támogatja az ombudsman azon felhívását, hogy a Bizottság a szabálysértési eljárások indítása vonatkozásában meglévő mérlegelési jogkörében kezelje a polgárok panaszait a helyes igazgatás elveinek megfelelően; |
| --- | --- |

21.

a munkaidőről szóló irányelv (8) vonatkozásában támogatja az ombudsman azon felhívását, hogy a Bizottság a szabálysértési eljárások indítása vonatkozásában meglévő mérlegelési jogkörében kezelje a polgárok panaszait a helyes igazgatás elveinek megfelelően;

| 22. | üdvözli az ombudsman és az EU között a megfelelő intézményi kereteken belül zajló építő jellegű együttműködést; támogatja az ombudsman ismételt felhívását az EU valamennyi intézménye és szerve számára közös helyes hivatali magatartási kódex elfogadására, amint azt a Parlament a 2001. szeptember 6-i, az európai ombudsmannak a különböző közösségi intézményekben és szervekben a helyes hivatali magatartási szabályzat létezéséről és az ahhoz való nyilvános hozzáférésről szóló saját kezdeményezésű vizsgálatát követő, az Európai Parlamentnek benyújtott különjelentéséről szóló állásfoglalásában (9) jóváhagyta; véleménye szerint az ombudsmannak, a Bizottságnak és a Parlamentnek közös uniós portált kellene kifejlesztenie az uniós intézményekhez beérkező panaszok kezelésére; |
| --- | --- |

22.

üdvözli az ombudsman és az EU között a megfelelő intézményi kereteken belül zajló építő jellegű együttműködést; támogatja az ombudsman ismételt felhívását az EU valamennyi intézménye és szerve számára közös helyes hivatali magatartási kódex elfogadására, amint azt a Parlament a 2001. szeptember 6-i, az európai ombudsmannak a különböző közösségi intézményekben és szervekben a helyes hivatali magatartási szabályzat létezéséről és az ahhoz való nyilvános hozzáférésről szóló saját kezdeményezésű vizsgálatát követő, az Európai Parlamentnek benyújtott különjelentéséről szóló állásfoglalásában (9) jóváhagyta; véleménye szerint az ombudsmannak, a Bizottságnak és a Parlamentnek közös uniós portált kellene kifejlesztenie az uniós intézményekhez beérkező panaszok kezelésére;

| 23. | sürgeti, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának ciprusi kérdésről szóló 550. számú határozatát (1984) valamennyi részes fél hajtsa végre, ami a varoshai ingatlanok jogos tulajdonosaiknak való teljes körű visszaszolgáltatásához vezetne; javasolja, hogy amennyiben 2009 végéig nincsenek látható eredmények, az illetékes bizottság fontolóra veheti, hogy a famagustai petícióbenyújtók ügyét a plenáris ülés elé viszi; |
| --- | --- |

23.

sürgeti, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának ciprusi kérdésről szóló 550. számú határozatát (1984) valamennyi részes fél hajtsa végre, ami a varoshai ingatlanok jogos tulajdonosaiknak való teljes körű visszaszolgáltatásához vezetne; javasolja, hogy amennyiben 2009 végéig nincsenek látható eredmények, az illetékes bizottság fontolóra veheti, hogy a famagustai petícióbenyújtók ügyét a plenáris ülés elé viszi;

| 24. | az EK-Szerződés 151. cikke értelmében felhívja a román hatóságokat, hogy fogadjanak el intézkedéseket Románia kulturális és építészeti örökségének megőrzésére és védelmére, amire a Parlamentnek a bukaresti Szent József római katolikus katedrális (veszélyeztetett történelmi és építészeti műemlék) védelmére irányuló intézkedések szükségességéről szóló 2007. október 11-i nyilatkozatában (10) már felszólított; a kommunista rezsim által elkobzott ingatlanok visszaszolgáltatásával kapcsolatos problémákra utalva kiemeli, hogy az EK-Szerződés 295. cikke értelmében az ingatlanok tulajdonjoga nemzeti hatáskörbe tartozó kérdés; |
| --- | --- |

24.

az EK-Szerződés 151. cikke értelmében felhívja a román hatóságokat, hogy fogadjanak el intézkedéseket Románia kulturális és építészeti örökségének megőrzésére és védelmére, amire a Parlamentnek a bukaresti Szent József római katolikus katedrális (veszélyeztetett történelmi és építészeti műemlék) védelmére irányuló intézkedések szükségességéről szóló 2007. október 11-i nyilatkozatában (10) már felszólított; a kommunista rezsim által elkobzott ingatlanok visszaszolgáltatásával kapcsolatos problémákra utalva kiemeli, hogy az EK-Szerződés 295. cikke értelmében az ingatlanok tulajdonjoga nemzeti hatáskörbe tartozó kérdés;

| 25. | kéri a francia hatóságokat, hogy készítsenek járványügyi értékelést a Fos-sur-Mernél épülő hulladék-égetőmű közvetlen szomszédságában levő Fos-Berre melletti területre gyakorolt hatásának megállapítása céljából; elismeri, hogy a környezeti levegőben lévő kén-dioxidra, nitrogén-dioxidra és nitrogén-oxidokra, valamint porra és ólomra vonatkozó határértékekről szóló 1999. április 22-i 1999/30/EK tanácsi irányelv (11) nem tiltja hulladék-égetőmű építését egy már amúgy is légszennyezett területen, de hangsúlyozza, hogy az 1999/30/EK irányelv és a környezeti levegő minőségének vizsgálatáról és ellenőrzéséről szóló 1996. szeptember 27-i 96/62/EK tanácsi irányelv (12) értelmében intézkedéseket kell tenni, hogy biztosítsák a levegőszennyezésre vonatkozó európai szabványoknak való megfelelést; |
| --- | --- |

25.

kéri a francia hatóságokat, hogy készítsenek járványügyi értékelést a Fos-sur-Mernél épülő hulladék-égetőmű közvetlen szomszédságában levő Fos-Berre melletti területre gyakorolt hatásának megállapítása céljából; elismeri, hogy a környezeti levegőben lévő kén-dioxidra, nitrogén-dioxidra és nitrogén-oxidokra, valamint porra és ólomra vonatkozó határértékekről szóló 1999. április 22-i 1999/30/EK tanácsi irányelv (11) nem tiltja hulladék-égetőmű építését egy már amúgy is légszennyezett területen, de hangsúlyozza, hogy az 1999/30/EK irányelv és a környezeti levegő minőségének vizsgálatáról és ellenőrzéséről szóló 1996. szeptember 27-i 96/62/EK tanácsi irányelv (12) értelmében intézkedéseket kell tenni, hogy biztosítsák a levegőszennyezésre vonatkozó európai szabványoknak való megfelelést;

| 26. | emlékeztet a Petíciós Bizottság 2007. évi éves jelentésének ajánlásaira a petíciók kezelésével kapcsolatos adminisztratív eljárások átgondolása vonatkozásában, például hogy a petíciók nyilvántartásba vételét ruházzák át a Petíciós Bizottság titkárságára, működjenek szorosan együtt a SOLVIT szervezettel, fejlesszék tovább a petíciós adatbázist, készítsenek uniós portált az európai polgárok számára stb.; üdvözli, hogy a bizottság tagjai a petíciók kezelésével kapcsolatban kidolgozták a helyes gyakorlat kódexét, amely a következő parlamenti ciklus elején lép hatályba; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet a Petíciós Bizottság 2007. évi éves jelentésének ajánlásaira a petíciók kezelésével kapcsolatos adminisztratív eljárások átgondolása vonatkozásában, például hogy a petíciók nyilvántartásba vételét ruházzák át a Petíciós Bizottság titkárságára, működjenek szorosan együtt a SOLVIT szervezettel, fejlesszék tovább a petíciós adatbázist, készítsenek uniós portált az európai polgárok számára stb.; üdvözli, hogy a bizottság tagjai a petíciók kezelésével kapcsolatban kidolgozták a helyes gyakorlat kódexét, amely a következő parlamenti ciklus elején lép hatályba;

| 27. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a Petíciós Bizottság jelentését a Tanácsnak, a Bizottságnak, az európai ombudsmannak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint azok petíciós bizottságainak és ombudsmanjainak, illetve hasonló illetékességi körrel rendelkező szerveinek. |
| --- | --- |

27.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a Petíciós Bizottság jelentését a Tanácsnak, a Bizottságnak, az európai ombudsmannak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint azok petíciós bizottságainak és ombudsmanjainak, illetve hasonló illetékességi körrel rendelkező szerveinek.

---

(1)  HL L 175., 1985.7.5., 40. o.

(2)  A Tanács 1992. május 21-i 92/43/EGK irányelve a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

(3)  A Tanács 1979. április 2-i 79/409/EGK irányelve a vadon élő madarak védelméről (HL L 103., 1979.4.25., 1. o.).

(4)  HL C 104. E, 2004.4.30., 408. o.

(5)  Lásd az Európai Parlament 2005. március 9-i állásfoglalását a Petíciós Bizottság 2003–2004-es parlamenti évi tanácskozásairól (HL C 320. E., 2005.12.15., 161. o.).

(6)  HL L 376., 2006.12.27., 21. o.

(7)  HL L 149., 2005.6.11., 22. o.

(8)  A Tanács 1993. november 23-i 93/104/EK irányelve a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól (HL L 307., 1993.12.13., 18. o.).

(9)  HL C 72. E, 2002.3.21., 331. o.

(10)  HL C 227. E, 2008.9.4., 162. o.

(11)  HL L 163., 1999.6.29., 41. o.

(12)  HL L 296., 1996.11.21., 55. o.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/18 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/18

---

2009. április 22., szerdaA férfiak és a nők közötti egyenlőség integrált megközelítése a bizottságok és küldöttségek munkája keretében

P6_TA(2009)0240

Az Európai Parlament 2009. április 22-i állásfoglalása a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítéséről a bizottságok és küldöttségek munkája keretében (2008/2245(INI))

2010/C 184 E/04

Az Európai Parlament,

tekintettel az EK-Szerződés 2. cikkére, 3. cikke (2) bekezdésére, 13. cikkére és 141. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre, a felülvizsgált Európai Szociális Chartára, valamint az Emberi Jogok Európai Bírósága joggyakorlatára,

tekintettel az Európa Tanács Emberi Jogok és Jogi Ügyek Főigazgatósága munkájára, és különösen a nemek közötti egyenlőségért felelős irányítóbizottsága munkájára,

tekintettel a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének a munkavállalás, a szakképzés, az előmenetel és a munkakörülmények terén történő végrehajtásáról szóló 76/207/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2002. szeptember 23-i 2002/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

tekintettel az Európai Parlamenten belül a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítéséről („gender mainstreaming”) szóló, 2003. március 13-i állásfoglalására (2),

tekintettel a nemek közötti egyenlőségnek a bizottságok munkája keretében történő integrált megközelítéséről szóló, 2007. január 18-i állásfoglalására (3),

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A6-0198/2009),

| A. | mivel a férfiak és nők egyenlősége a közösségi jog egyik alapelve, és mivel a Szerződés 2. cikke értelmében a Közösség küldetéseinek egyike; |
| --- | --- |

A.

mivel a férfiak és nők egyenlősége a közösségi jog egyik alapelve, és mivel a Szerződés 2. cikke értelmében a Közösség küldetéseinek egyike;

| B. | mivel a Szerződés 3. cikkének (2) bekezdése meghatározza a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésének elvét, úgy rendelkezvén, hogy a Közösség az általa folytatott valamennyi fellépés során a nők és férfiak közötti különbségek felszámolására, valamint a nemek közötti esélyegyenlőség előmozdítására törekszik; |
| --- | --- |

B.

mivel a Szerződés 3. cikkének (2) bekezdése meghatározza a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésének elvét, úgy rendelkezvén, hogy a Közösség az általa folytatott valamennyi fellépés során a nők és férfiak közötti különbségek felszámolására, valamint a nemek közötti esélyegyenlőség előmozdítására törekszik;

| C. | mivel az Európai Parlamentben a képviselők között a nők aránya fokozatosan növekszik, és az 1979-es 17,5 %-ról 2009-ben 31,08 %-ra emelkedett; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Parlamentben a képviselők között a nők aránya fokozatosan növekszik, és az 1979-es 17,5 %-ról 2009-ben 31,08 %-ra emelkedett;

| D. | mivel a Parlament szerveinél magas tisztséget (például bizottsági vagy küldöttségi tagság vagy elnökség) betöltő képviselőnők száma igen alacsony; |
| --- | --- |

D.

mivel a Parlament szerveinél magas tisztséget (például bizottsági vagy küldöttségi tagság vagy elnökség) betöltő képviselőnők száma igen alacsony;

| E. | mivel a Parlament belső és külső politikáinak főigazgatóságain belül a nők túlsúlyban vannak, és a személyi állomány 66,5 %, illetve 66 %-át teszik ki, és e számok a Belső Politikák Főigazgatóságán az utóbbi években elért jelentős haladást tükrözik, amelynek megkoronázása a legjobb gyakorlatokért járó 2007-es egyenlőségi díj elnyerése volt, amelyet az egyenlőségnek és a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésének kedvező munkahelyi légkör kialakításáért, valamint a felsőbb vezetői pozíciókat betöltő nők számának emelkedéséért (a női osztályvezetők száma 2005 óta 5 %-ról 30 %-ra emelkedett) ítéltek oda; |
| --- | --- |

E.

mivel a Parlament belső és külső politikáinak főigazgatóságain belül a nők túlsúlyban vannak, és a személyi állomány 66,5 %, illetve 66 %-át teszik ki, és e számok a Belső Politikák Főigazgatóságán az utóbbi években elért jelentős haladást tükrözik, amelynek megkoronázása a legjobb gyakorlatokért járó 2007-es egyenlőségi díj elnyerése volt, amelyet az egyenlőségnek és a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésének kedvező munkahelyi légkör kialakításáért, valamint a felsőbb vezetői pozíciókat betöltő nők számának emelkedéséért (a női osztályvezetők száma 2005 óta 5 %-ról 30 %-ra emelkedett) ítéltek oda;

| F. | mivel a parlamenti bizottságok többsége általában tulajdonít bizonyos jelentőséget a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésének (például jogalkotási tevékenységük során, a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottsággal fenntartott hivatalos kapcsolataikban vagy az egyenlőség tárgyában kidolgozott cselekvési terveikben), míg a bizottságok kisebb hányada sosem vagy csak ritkán érdeklődik e kérdés iránt; |
| --- | --- |

F.

mivel a parlamenti bizottságok többsége általában tulajdonít bizonyos jelentőséget a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésének (például jogalkotási tevékenységük során, a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottsággal fenntartott hivatalos kapcsolataikban vagy az egyenlőség tárgyában kidolgozott cselekvési terveikben), míg a bizottságok kisebb hányada sosem vagy csak ritkán érdeklődik e kérdés iránt;

| G. | hangsúlyozva, hogy a parlamenti bizottságokban a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésével megbízott, képviselőkből és a titkárság alkalmazottainak képviselőiből álló hálózat alkalmazása eddig nem hozta meg a várt eredményeket; |
| --- | --- |

G.

hangsúlyozva, hogy a parlamenti bizottságokban a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésével megbízott, képviselőkből és a titkárság alkalmazottainak képviselőiből álló hálózat alkalmazása eddig nem hozta meg a várt eredményeket;

| H. | hangsúlyozva, hogy a nemek közötti egyenlőséggel és a sokféleséggel foglalkozó magas szintű munkacsoport hasonló hálózat létrehozását javasolta a parlamentközi küldöttségekben azzal a céllal, hogy a nemek közötti esélyegyenlőség kérdése az Európai Unió külkapcsolataiban is megjelenjen, |
| --- | --- |

H.

hangsúlyozva, hogy a nemek közötti egyenlőséggel és a sokféleséggel foglalkozó magas szintű munkacsoport hasonló hálózat létrehozását javasolta a parlamentközi küldöttségekben azzal a céllal, hogy a nemek közötti esélyegyenlőség kérdése az Európai Unió külkapcsolataiban is megjelenjen,

| 1. | hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség követelése olyan gyakorlati megközelítésen keresztül valósítandó meg, amely nem állítja egymással szembe a nőket és a férfiakat; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség követelése olyan gyakorlati megközelítésen keresztül valósítandó meg, amely nem állítja egymással szembe a nőket és a férfiakat;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az esélyegyenlőség általános érvényesítése pozitív előrelépést jelent mind a nők, mind pedig a férfiak számára; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az esélyegyenlőség általános érvényesítése pozitív előrelépést jelent mind a nők, mind pedig a férfiak számára;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az esélyegyenlőség általános érvényesítése a politikák átszervezését, javítását, fejlesztését és értékelését feltételezi annak érdekében, hogy a politikai döntésekben rendesen részes szereplők az egyenlőség dimenzióját minden szinten és minden szakaszban integrálják az összes politikába; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az esélyegyenlőség általános érvényesítése a politikák átszervezését, javítását, fejlesztését és értékelését feltételezi annak érdekében, hogy a politikai döntésekben rendesen részes szereplők az egyenlőség dimenzióját minden szinten és minden szakaszban integrálják az összes politikába;

| 4. | emlékeztet arra, hogy a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítése terén konkrét célkitűzéseket tartalmazó stratégia elfogadására és alkalmazására van szükség a parlamenti bizottságok és küldöttségek hatáskörébe tartozó közösségi politikákban; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítése terén konkrét célkitűzéseket tartalmazó stratégia elfogadására és alkalmazására van szükség a parlamenti bizottságok és küldöttségek hatáskörébe tartozó közösségi politikákban;

| 5. | hangsúlyozza a nemek közötti egyenlőséggel és a sokféleséggel foglalkozó magas szintű munkacsoport mandátumának fontosságát, és arra kéri, hogy továbbra is támogassa és mozdítsa elő e folyamatot az egész Parlamentben, valamint a Bizottsággal, a Tanáccsal és más intézményekkel folytatott együttműködésekben és kapcsolatokban; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza a nemek közötti egyenlőséggel és a sokféleséggel foglalkozó magas szintű munkacsoport mandátumának fontosságát, és arra kéri, hogy továbbra is támogassa és mozdítsa elő e folyamatot az egész Parlamentben, valamint a Bizottsággal, a Tanáccsal és más intézményekkel folytatott együttműködésekben és kapcsolatokban;

| 6. | üdvözli azon parlamenti bizottságokat, melyek munkájukban alkalmazzák a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésének elvét és kéri a többi bizottságot, valamint a küldöttségeket, hogy tegyenek hasonlóképpen; |
| --- | --- |

6.

üdvözli azon parlamenti bizottságokat, melyek munkájukban alkalmazzák a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésének elvét és kéri a többi bizottságot, valamint a küldöttségeket, hogy tegyenek hasonlóképpen;

| 7. | kéri, hogy a nemek közötti a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésével megbízott hálózat alkalmazását erősítsék meg a parlamentközi küldöttségekben és a választási megfigyelő küldöttségekben; |
| --- | --- |

7.

kéri, hogy a nemek közötti a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésével megbízott hálózat alkalmazását erősítsék meg a parlamentközi küldöttségekben és a választási megfigyelő küldöttségekben;

| 8. | támogatja a főtitkárt abban, hogy adjon elsőbbséget a köztisztviselők közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésére irányuló képzésnek a parlamenti bizottságok és küldöttségek valamennyi szintjén; megismétli azon kérését, hogy biztosítsák valamennyi parlamenti képviselő számára a férfiak és nők közötti egyenlőségre irányuló képzést, már a következő parlamenti ciklustól kezdve; |
| --- | --- |

8.

támogatja a főtitkárt abban, hogy adjon elsőbbséget a köztisztviselők közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésére irányuló képzésnek a parlamenti bizottságok és küldöttségek valamennyi szintjén; megismétli azon kérését, hogy biztosítsák valamennyi parlamenti képviselő számára a férfiak és nők közötti egyenlőségre irányuló képzést, már a következő parlamenti ciklustól kezdve;

| 9. | továbbra is ösztönzi a bevált gyakorlatok rendszeres cseréje érdekében hálózat kialakítását a parlamenti bizottságok és a parlamentközi küldöttségek titkárságain dolgozó köztisztviselők között, akik a belső és a külső politikák főigazgatóságain speciális képzésben részesültek a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítése tekintetében; |
| --- | --- |

9.

továbbra is ösztönzi a bevált gyakorlatok rendszeres cseréje érdekében hálózat kialakítását a parlamenti bizottságok és a parlamentközi küldöttségek titkárságain dolgozó köztisztviselők között, akik a belső és a külső politikák főigazgatóságain speciális képzésben részesültek a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítése tekintetében;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a parlamenti bizottságokban és küldöttségekben a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítése elvének megfelelő ismeretéhez megfelelő eszközökre van szükség, így nemekre lebontott mutatókra, adatokra és statisztikákra, valamint a költségvetési forrásoknak a nők és férfiak közötti egyenlőség szempontjából történő elosztására; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a parlamenti bizottságokban és küldöttségekben a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítése elvének megfelelő ismeretéhez megfelelő eszközökre van szükség, így nemekre lebontott mutatókra, adatokra és statisztikákra, valamint a költségvetési forrásoknak a nők és férfiak közötti egyenlőség szempontjából történő elosztására;

| 11. | hangsúlyozza, hogy az esélyegyenlőség általános érvényesítése során figyelembe kell venni az egyes parlamenti bizottságok vagy küldöttségek sajátosságait; kéri, hogy a bizottságok és a küldöttségek aktívan vegyenek részt a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság égisze alatt kétévente végzett értékelésekben, a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítéséért felelős elnökökhöz és alelnökökhöz intézett kérdőív alapján, melybe foglalják bele a bizottságok és küldöttségek munkájában e területen tapasztalt mulasztásokat, valamint az egyes bizottságokban a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítése terén elért eredményeket; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy az esélyegyenlőség általános érvényesítése során figyelembe kell venni az egyes parlamenti bizottságok vagy küldöttségek sajátosságait; kéri, hogy a bizottságok és a küldöttségek aktívan vegyenek részt a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság égisze alatt kétévente végzett értékelésekben, a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítéséért felelős elnökökhöz és alelnökökhöz intézett kérdőív alapján, melybe foglalják bele a bizottságok és küldöttségek munkájában e területen tapasztalt mulasztásokat, valamint az egyes bizottságokban a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítése terén elért eredményeket;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a parlamenti bizottságok és küldöttségek számára fontos, hogy a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítése terén játszott szerepük és felelősségük jól körül legyen határolva; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a parlamenti bizottságok és küldöttségek számára fontos, hogy a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítése terén játszott szerepük és felelősségük jól körül legyen határolva;

| 13. | hangsúlyozza a nemek közötti egyenlőséggel és a sokféleséggel foglalkozó magas szintű munkacsoport, valamint a bizottságokban és a parlamentközi küldöttségekben a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésével megbízott hálózat, továbbá a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság közötti hatékony és koordinált együttműködés fontosságát; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza a nemek közötti egyenlőséggel és a sokféleséggel foglalkozó magas szintű munkacsoport, valamint a bizottságokban és a parlamentközi küldöttségekben a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésével megbízott hálózat, továbbá a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság közötti hatékony és koordinált együttműködés fontosságát;

| 14. | felkéri a főtitkárt, hogy folytassa a szakmai és családi élet közötti egyensúlyra, valamint a tisztviselőnők szakmai előmenetelének előmozdítására irányuló integrált stratégia megvalósítását; |
| --- | --- |

14.

felkéri a főtitkárt, hogy folytassa a szakmai és családi élet közötti egyensúlyra, valamint a tisztviselőnők szakmai előmenetelének előmozdítására irányuló integrált stratégia megvalósítását;

| 15. | felkéri a képviselőcsoportokat, hogy ne feledkezzenek meg a nagyobb felelősséggel rendelkező tisztviselők kinevezésekor a nők és férfiak egyenlő részvételével kapcsolatos célkitűzésről; |
| --- | --- |

15.

felkéri a képviselőcsoportokat, hogy ne feledkezzenek meg a nagyobb felelősséggel rendelkező tisztviselők kinevezésekor a nők és férfiak egyenlő részvételével kapcsolatos célkitűzésről;

| 16. | kéri a Parlament Elnökségét, hogy a tagállamok parlamentjeivel fenntartott kapcsolataiban hangsúlyozza azt a pozitív modellt, amelyet a nemek közötti egyenlőséggel és a sokféleséggel foglalkozó magas szintű munkacsoport képvisel; |
| --- | --- |

16.

kéri a Parlament Elnökségét, hogy a tagállamok parlamentjeivel fenntartott kapcsolataiban hangsúlyozza azt a pozitív modellt, amelyet a nemek közötti egyenlőséggel és a sokféleséggel foglalkozó magas szintű munkacsoport képvisel;

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az Európa Tanácsnak. |
| --- | --- |

17.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az Európa Tanácsnak.

---

(1)  HL L 269., 2002.10.5., 15. o.

(2)  HL C 61. E, 2004.3.10., 384. o.

(3)  HL C 244. E, 2007.10.18., 225. o.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/20

---

2009. április 22., szerdaIdeiglenes kereskedelmi megállapodás Türkmenisztánnal

P6_TA(2009)0252

Az Európai Parlament 2009. április 22-i állásfoglalása a Türkmenisztánnal kötött ideiglenes kereskedelmi megállapodásról

2010/C 184 E/05

Az Európai Parlament,

tekintettel a tanácsi és bizottsági határozatra irányuló javaslatra (COM(1998)0617),

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Türkmenisztán között létrejött, a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodásra (5144/1999),

tekintettel az EK-Szerződés 133. cikkére és 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek értelmében a Tanács konzultált a Parlamenttel (C5-0338/1999),

tekintettel az EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiájáról szóló, 2008. február 20-i állásfoglalására (1),

tekintettel a fent említett javaslatról szóló 2009. április 22-i álláspontjára (2),

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Közösségek és Türkmenisztán kapcsolatait az 1989 decemberében az egyrészről az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége közötti, a kereskedelemről, valamint a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló megállapodás szabályozza, mivel ez a magállapodás nem tartalmaz emberi jogi záradékot, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Közösségek és Türkmenisztán kapcsolatait az 1989 decemberében az egyrészről az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége közötti, a kereskedelemről, valamint a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló megállapodás szabályozza, mivel ez a magállapodás nem tartalmaz emberi jogi záradékot,

| B. | mivel az egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Türkmenisztán közötti, a kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló, 1998. december 2-i ideiglenes megállapodás jelenleg a Tanács jóváhagyására vár, |
| --- | --- |

B.

mivel az egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Türkmenisztán közötti, a kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló, 1998. december 2-i ideiglenes megállapodás jelenleg a Tanács jóváhagyására vár,

| C. | mivel a Türkmenisztánnal kötött partnerségi és együttműködési megállapodásról 1997 májusában kezdtek tárgyalni, és 1998-ban írták alá, mivel azóta 11 tagállam ratifikálta a partnerségi és együttműködési megállapodást – Franciaország, Írország, az Egyesült Királyság és Görögország részéről ez még hátra van – és a 12 új tagállam egyetlen jegyzőkönyvben fogja ratifikálni azt, mivel Türkmenisztán 2004-ben ratifikálta a partnerségi és együttműködési megállapodást, |
| --- | --- |

C.

mivel a Türkmenisztánnal kötött partnerségi és együttműködési megállapodásról 1997 májusában kezdtek tárgyalni, és 1998-ban írták alá, mivel azóta 11 tagállam ratifikálta a partnerségi és együttműködési megállapodást – Franciaország, Írország, az Egyesült Királyság és Görögország részéről ez még hátra van – és a 12 új tagállam egyetlen jegyzőkönyvben fogja ratifikálni azt, mivel Türkmenisztán 2004-ben ratifikálta a partnerségi és együttműködési megállapodást,

| D. | mivel a partnerségi és együttműködési megállapodás teljes ratifikálását követően tíz éves kezdeti időszakra fog vonatkozni, ezt követően pedig évente meg fogják újítani, amennyiben egyik fél sem bontja fel; mivel a felek kibővíthetik, módosíthatják és tovább finomíthatják a partnerségi és együttműködési megállapodást az újabb fejlemények figyelembe vétele érdekében, |
| --- | --- |

D.

mivel a partnerségi és együttműködési megállapodás teljes ratifikálását követően tíz éves kezdeti időszakra fog vonatkozni, ezt követően pedig évente meg fogják újítani, amennyiben egyik fél sem bontja fel; mivel a felek kibővíthetik, módosíthatják és tovább finomíthatják a partnerségi és együttműködési megállapodást az újabb fejlemények figyelembe vétele érdekében,

| E. | mivel Türkmenisztán jelentős szerepet játszik a közép-ázsiai régióban, ezért szoros együttműködésre van szükség közte és az Európai Unió között, |
| --- | --- |

E.

mivel Türkmenisztán jelentős szerepet játszik a közép-ázsiai régióban, ezért szoros együttműködésre van szükség közte és az Európai Unió között,

| F. | mivel a türkmenisztáni helyzet az elnökváltás óta javult; mivel a kormány jelezte, hogy jelentős reformokat kíván végrehajtani; mivel számos fontos területen, így az emberi jogok, a jogállamiság, a demokrácia és az egyéni szabadságjogok terén további jelentős fejlődésre van szükség, |
| --- | --- |

F.

mivel a türkmenisztáni helyzet az elnökváltás óta javult; mivel a kormány jelezte, hogy jelentős reformokat kíván végrehajtani; mivel számos fontos területen, így az emberi jogok, a jogállamiság, a demokrácia és az egyéni szabadságjogok terén további jelentős fejlődésre van szükség,

| G. | mivel az Európai Közösségek és Türkmenisztán által kötendő javasolt ideiglenes kereskedelmi megállapodás a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartását az együttműködés feltételévé teszi, |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Közösségek és Türkmenisztán által kötendő javasolt ideiglenes kereskedelmi megállapodás a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartását az együttműködés feltételévé teszi,

| H. | mivel az ideiglenes kereskedelmi megállapodás ezáltal hozzájárulhat a Türkmenisztánban jelenleg folyó demokratikus reformok előmozdításához, |
| --- | --- |

H.

mivel az ideiglenes kereskedelmi megállapodás ezáltal hozzájárulhat a Türkmenisztánban jelenleg folyó demokratikus reformok előmozdításához,

| I. | mivel az ideiglenes kereskedelmi megállapodás olyan mechanizmusokat foglal magában, amelyek mindkét fél számára lehetővé teszik annak felbontását a másik fél értesítése révén, |
| --- | --- |

I.

mivel az ideiglenes kereskedelmi megállapodás olyan mechanizmusokat foglal magában, amelyek mindkét fél számára lehetővé teszik annak felbontását a másik fél értesítése révén,

| 1. | megjegyzi, hogy a türkmenisztáni elnökváltást követően a főbb területeken a reformokra való szándék jelei mutatkoznak; üdvözli a Demokrácia és az Emberi Jogok Nemzeti Intézetének felállítását; tudomásul veszi az alkotmánymódosítás folyamatát, melynek célja a demokrácia, az egyéni szabadságjogok és a jogállamiság erősítése; tudomásul veszi továbbá a választási törvény módosítását; üdvözli Türkmenisztán csatlakozását egyes nemzetközi megállapodásokhoz, így a Polgári és Politikai Jogokról szóló Nemzetközi Egyezménynek a halálbüntetés eltörlését célzó második fakultatív jegyzőkönyvéhez és a Nők Politikai Jogairól szóló Egyezményhez; üdvözli az oktatási rendszer reformját, melynek célja hogy jobb minőséget és nagyobb egyenlőséget biztosítsanak a tanulók számára; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy a türkmenisztáni elnökváltást követően a főbb területeken a reformokra való szándék jelei mutatkoznak; üdvözli a Demokrácia és az Emberi Jogok Nemzeti Intézetének felállítását; tudomásul veszi az alkotmánymódosítás folyamatát, melynek célja a demokrácia, az egyéni szabadságjogok és a jogállamiság erősítése; tudomásul veszi továbbá a választási törvény módosítását; üdvözli Türkmenisztán csatlakozását egyes nemzetközi megállapodásokhoz, így a Polgári és Politikai Jogokról szóló Nemzetközi Egyezménynek a halálbüntetés eltörlését célzó második fakultatív jegyzőkönyvéhez és a Nők Politikai Jogairól szóló Egyezményhez; üdvözli az oktatási rendszer reformját, melynek célja hogy jobb minőséget és nagyobb egyenlőséget biztosítsanak a tanulók számára;

| 2. | felhívja a türkmenisztáni kormányt, hogy tegyen mielőbbi lépéseket a demokrácia és a jogállamiság tiszteletben tartása felé; nyílt és demokratikus választásokra, a vallásszabadság biztosítására, valódi civil társadalom kialakítására, valamennyi politikai és lelkiismereti okokból fogva tartott fogoly szabadon bocsátására, az utazási korlátozások eltörlésére és a független megfigyelők bejutásának biztosítására szólít fel; |
| --- | --- |

2.

felhívja a türkmenisztáni kormányt, hogy tegyen mielőbbi lépéseket a demokrácia és a jogállamiság tiszteletben tartása felé; nyílt és demokratikus választásokra, a vallásszabadság biztosítására, valódi civil társadalom kialakítására, valamennyi politikai és lelkiismereti okokból fogva tartott fogoly szabadon bocsátására, az utazási korlátozások eltörlésére és a független megfigyelők bejutásának biztosítására szólít fel;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak támogatnia kell ezeket az erőfeszítéseket; hangsúlyozza, hogy a türkmenisztáni kormány tevékenységét gondosan és rendszeresen figyelemmel kell kísérni; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak támogatnia kell ezeket az erőfeszítéseket; hangsúlyozza, hogy a türkmenisztáni kormány tevékenységét gondosan és rendszeresen figyelemmel kell kísérni;

| 4. | kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy rendszeresen és átfogóan tájékozódjon az emberi jogok helyzetéről Türkmenisztánban; |
| --- | --- |

4.

kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy rendszeresen és átfogóan tájékozódjon az emberi jogok helyzetéről Türkmenisztánban;

| 5. | sajnálja, hogy számos területen, elsősorban az emberi jogok és a demokrácia területén a helyzet még mindig nem kielégítő; felhívja a figyelmet, hogy a politikai foglyokat feltétel nélkül szabadon kell engedni; hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy minden akadályt el kell távolítani a szabad utazás és a független megfigyelők, például a Nemzetközi Vöröskereszt bejutása útjából; a polgári szabadságjogok és a nem kormányzati szervezetek helyzetének további javítására szólít fel; hangsúlyozza, hogy reformokat kell végrehajtani a közigazgatás minden szintjén és területén; |
| --- | --- |

5.

sajnálja, hogy számos területen, elsősorban az emberi jogok és a demokrácia területén a helyzet még mindig nem kielégítő; felhívja a figyelmet, hogy a politikai foglyokat feltétel nélkül szabadon kell engedni; hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy minden akadályt el kell távolítani a szabad utazás és a független megfigyelők, például a Nemzetközi Vöröskereszt bejutása útjából; a polgári szabadságjogok és a nem kormányzati szervezetek helyzetének további javítására szólít fel; hangsúlyozza, hogy reformokat kell végrehajtani a közigazgatás minden szintjén és területén;

| 6. | hangsúlyozza a gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok szerepét a türkmén társadalom nyitottá válása, valamint a türkmenisztáni állampolgárok demokratikus, gazdasági és társadalmi helyzetének javítása terén; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza a gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok szerepét a türkmén társadalom nyitottá válása, valamint a türkmenisztáni állampolgárok demokratikus, gazdasági és társadalmi helyzetének javítása terén;

| 7. | az ideiglenes kereskedelmi megállapodásra lehetséges mérföldkőként tekint az Európai Unió és Türkmenisztán stabil és tartós kapcsolatai felé vezető úton, miközben egyúttal lefekteti a gazdasági kapcsolatokra vonatkozó szabályokat és előmozdíthatja a reformfolyamat megerősítését is Türkmenisztánban; |
| --- | --- |

7.

az ideiglenes kereskedelmi megállapodásra lehetséges mérföldkőként tekint az Európai Unió és Türkmenisztán stabil és tartós kapcsolatai felé vezető úton, miközben egyúttal lefekteti a gazdasági kapcsolatokra vonatkozó szabályokat és előmozdíthatja a reformfolyamat megerősítését is Türkmenisztánban;

| 8. | hangsúlyozza, hogy az ideiglenes kereskedelmi megállapodás nem biankó csekk Türkmenisztán számára; ezért a fejlemények szigorú ellenőrzésre és rendszeres áttekintésére szólít fel a főbb területeken Türkmenisztánban, és kéri, hogy adott esetben – ha bizonyítást nyer, hogy a feltételeknek nem tettek eleget – függesszék fel a megállapodást; kéri, hogy a Bizottság és a Tanács rendszeresen tájékozódjon a fejleményekről; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy az ideiglenes kereskedelmi megállapodás nem biankó csekk Türkmenisztán számára; ezért a fejlemények szigorú ellenőrzésre és rendszeres áttekintésére szólít fel a főbb területeken Türkmenisztánban, és kéri, hogy adott esetben – ha bizonyítást nyer, hogy a feltételeknek nem tettek eleget – függesszék fel a megállapodást; kéri, hogy a Bizottság és a Tanács rendszeresen tájékozódjon a fejleményekről;

| 9. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodásba építsenek bele egyértelmű és átfogó emberi jogi záradékot; hangsúlyozza, hogy az Egyesült Nemzetek Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatát tiszteletben kell tartani; felhívja a Tanácsot, hogy tegyen eleget az Európai Parlament minden, a megállapodás felfüggesztésére irányuló kérésének; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodásba építsenek bele egyértelmű és átfogó emberi jogi záradékot; hangsúlyozza, hogy az Egyesült Nemzetek Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatát tiszteletben kell tartani; felhívja a Tanácsot, hogy tegyen eleget az Európai Parlament minden, a megállapodás felfüggesztésére irányuló kérésének;

| 10. | kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodásba építsen be egy felülvizsgálati záradékot is; kéri, hogy konzultáljanak vele a partnerségi és együttműködési megállapodás minden felülvizsgálatáról; |
| --- | --- |

10.

kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodásba építsen be egy felülvizsgálati záradékot is; kéri, hogy konzultáljanak vele a partnerségi és együttműködési megállapodás minden felülvizsgálatáról;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás hatályba lépéséhez szükség van a Parlament hozzájárulására; bár az ideiglenes kereskedelmi megállapodáshoz sajnos nem szükséges a hozzájárulása, kéri, hogy az ezen állásfoglalásban foglaltakat vegyék teljes körűen figyelembe, hiszen ellenkező esetben a partnerségi és együttműködési megállapodáshoz való hozzájárulása forog kockán; az ideiglenes kereskedelmi megállapodásról alkotott véleményét ezért a Tanács és a Bizottság nyilatkozataiban kapott válaszok alapján szándékozik kialakítani; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás hatályba lépéséhez szükség van a Parlament hozzájárulására; bár az ideiglenes kereskedelmi megállapodáshoz sajnos nem szükséges a hozzájárulása, kéri, hogy az ezen állásfoglalásban foglaltakat vegyék teljes körűen figyelembe, hiszen ellenkező esetben a partnerségi és együttműködési megállapodáshoz való hozzájárulása forog kockán; az ideiglenes kereskedelmi megállapodásról alkotott véleményét ezért a Tanács és a Bizottság nyilatkozataiban kapott válaszok alapján szándékozik kialakítani;

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Türkmenisztán kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

12.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Türkmenisztán kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0059.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0253.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/23

---

2009. április 22., szerdaKözös bevándorlási politika Európa számára

P6_TA(2009)0257

Az Európai Parlament 2009. április 22-i állásfoglalása egy közös bevándorláspolitikáról Európa számára: elvek, fellépések és eszközök (2008/2331(INI))

2010/C 184 E/06

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság Közös bevándorlási politika Európa számára: elvek, fellépések és eszközök című, 2008. június 17-i közleményére (COM(2008)0359),

tekintettel a Régiók Bizottságának „Közös bevándorlási politika Európa számára” című, 2008. november 26-i véleményére (1),

tekintettel az Európai Tanács által 2008. október 15–16-án elfogadott, Európai Bevándorlási és Menekültügyi Paktumra (2),

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 2008/115/EK irányelve a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról (visszatérési irányelv) (3),

tekintettel a gyorsreagálású határvédelmi csapatok felállítására szolgáló eljárás bevezetéséről szóló, 2007. július 11-i 863/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

tekintettel egy harmadik ország állampolgára, illetve hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (átdolgozás) (COM(2008)0820),

tekintettel az „Egy évvel Lisszabon után: az Afrika–EU-partnerség működése” című 2008. október 17-i bizottsági közleményre (COM(2008)0617),

tekintettel az Európai Unió határigazgatása terén teendő újabb lépések előkészítéséről szóló, 2008. február 13-i bizottsági közleményre (COM(2008)0069),

tekintettel a Bizottság „Az emberkereskedelem elleni küzdelemmel és annak megelőzésével kapcsolatos legjobb gyakorlatokra, normákra és eljárásokra vonatkozó európai uniós terv végrehajtásának értékelése és nyomon követése” című munkadokumentumára (COM(2008)0657),

tekintettel a közös Afrika-EU stratégiára és annak első cselekvési tervére (2008–2010) – a stratégiai partnerségre –, amelyet Lisszabonban, az Afrika-EU csúcs alkalmából fogadtak el 2007. december 8–9-én (5),

tekintettel a Bizottság „A migrációval kapcsolatos általános megközelítés egy év távlatában: helyzetértékelés az átfogó európai migrációs politikáról” című, 2006. november 30-i közleményére (COM(2006)0735),

tekintettel az Európai Tanács 2004. november 4–5-i ülésén elfogadott, az Európai Unióban a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése megerősítéséről szóló hágai programra,

tekintettel az Európai Tanács 1999. október 15–16-i ülésén elfogadott tamperei programra, amely egységes megközelítést hozott létre a bevándorlás és a menekültügy terén,

tekintettel a közös európai menekültügyi rendszer jövőjéről szóló, 2009. március 10-én elfogadott állásfoglalásra (6),

tekintettel a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárait foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciókról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2009. február 19-i álláspontjára (7),

tekintettel a menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló, 2009. február 5-i 2003/9/EK irányelvnek az Európai Unióban történő végrehajtásáról: az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság helyszíni látogatásai (2005–2008) című álláspontjára (8),

tekintettel a FRONTEX Ügynökség értékeléséről és jövőbeni fejlődéséről, valamint az európai határőrizeti rendszerről (EUROSUR) szóló 2008. december 18-i álláspontjára (9),

tekintettel a harmadik országbeli állampolgárok magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2008. november 20-i állásfoglalására (10),

tekintettel a harmadik országok állampolgárainak valamely tagállam területén való tartózkodására és munkavállalására vonatkozó összevont engedélyre irányuló összevont kérelmezési eljárásról, valamint a harmadik országokból származó, a tagállamok területén jogszerűan tartózkodó munkavállalók közös jogairól szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2008. november 20-i állásfoglalására (11),

tekintettel a dublini rendszer értékeléséről szóló, 2008. szeptember 2-i álláspontjára (12),

tekintettel a 2003/109/EK irányelv hatályának a nemzetközi védelmet élvező személyekre történő kiterjesztéséről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2008. április 23-i állásfoglalására (13),

tekintettel a jogszerű migrációra vonatkozó cselekvési programról szóló, 2007. szeptember 26-i állásfoglalására (14),

tekintettel a harmadik országok állampolgárainak illegális bevándorlása elleni küzdelem politikai prioritásairól szóló 2007. szeptember 26-i állásfoglalására (15),

tekintettel a bevándorlók Európai Unióba történő beilleszkedésére vonatkozó stratégiákról és eszközökről szóló, 2006. július 6-i állásfoglalására (16),

tekintettel az Amszterdami Szerződésre, amely a bevándorlás és a menekültügy terén hatáskörrel és felelősséggel ruházza fel a Közösséget, valamint az EK-Szerződés 63. cikkére,

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A6-0251/2009),

| A. | mivel az Európába irányuló migráció mindaddig valóság marad, amíg számottevő különbségek mutatkoznak Európa és a világ más régióinak jólétében és életminőségében, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európába irányuló migráció mindaddig valóság marad, amíg számottevő különbségek mutatkoznak Európa és a világ más régióinak jólétében és életminőségében,

| B. | mivel az Európai Unióban sürgetővé vált a bevándorlási politikára vonatkozó közös megközelítés kidolgozása, mivel az EU egy olyan, belső határellenőrzések nélküli közös terület, ahol az egyik tagállam cselekvése vagy cselekvésének hiánya közvetlen hatással van a többi tagállamra és az EU egészére, |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unióban sürgetővé vált a bevándorlási politikára vonatkozó közös megközelítés kidolgozása, mivel az EU egy olyan, belső határellenőrzések nélküli közös terület, ahol az egyik tagállam cselekvése vagy cselekvésének hiánya közvetlen hatással van a többi tagállamra és az EU egészére,

| C. | mivel a nem megfelelően kezelt migráció megzavarhatja a célországok társadalmi kohézióját, és hátrányos lehet a származási országokra, valamint magukra a migránsokra nézve is, |
| --- | --- |

C.

mivel a nem megfelelően kezelt migráció megzavarhatja a célországok társadalmi kohézióját, és hátrányos lehet a származási országokra, valamint magukra a migránsokra nézve is,

| D. | mivel a szabályos migráció olyan lehetőséget jelent, amelyből a migránsok, a migránsaik hazautalásainak előnyeit élvező származási országok és a tagállamok egyaránt profitálhatnak; mivel azonban a szabályos migráció terén csak a szabálytalan bevándorlás elleni hatékony fellépéssel párosulva valósulhat meg előrelépés, tekintettel mindenekelőtt arra, hogy az ilyen típusú bevándorlás elősegíti az emberkereskedelemmel foglalkozó bűnszövetkezetek létrejöttét, |
| --- | --- |

D.

mivel a szabályos migráció olyan lehetőséget jelent, amelyből a migránsok, a migránsaik hazautalásainak előnyeit élvező származási országok és a tagállamok egyaránt profitálhatnak; mivel azonban a szabályos migráció terén csak a szabálytalan bevándorlás elleni hatékony fellépéssel párosulva valósulhat meg előrelépés, tekintettel mindenekelőtt arra, hogy az ilyen típusú bevándorlás elősegíti az emberkereskedelemmel foglalkozó bűnszövetkezetek létrejöttét,

| E. | mivel a Közösség valóban közös bevándorlási politikájának alapját nem csupán a szabálytalan migráció elleni küzdelem, hanem a harmadik és tranzitországokkal folytatott együttműködés, valamint a bevándorlók integrációjára irányuló megfelelő politika megléte is képezheti, |
| --- | --- |

E.

mivel a Közösség valóban közös bevándorlási politikájának alapját nem csupán a szabálytalan migráció elleni küzdelem, hanem a harmadik és tranzitországokkal folytatott együttműködés, valamint a bevándorlók integrációjára irányuló megfelelő politika megléte is képezheti,

| F. | mivel az európai migrációs politikáknak összhangban kell lenniük a nemzetközi jogi normákkal, különösen az emberi jogokhoz, az emberi méltósághoz és a menedékjogokhoz kapcsolódókkal, |
| --- | --- |

F.

mivel az európai migrációs politikáknak összhangban kell lenniük a nemzetközi jogi normákkal, különösen az emberi jogokhoz, az emberi méltósághoz és a menedékjogokhoz kapcsolódókkal,

| G. | mivel az Európai Unió szívesen látja, és a jövőben is szívesen fogja látni azokat, akik jogosan tartózkodnak területén, legyen szó migráns munkavállalókról, családtagokról, diákokról vagy nemzetközi védelemre szoruló személyekről, |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Unió szívesen látja, és a jövőben is szívesen fogja látni azokat, akik jogosan tartózkodnak területén, legyen szó migráns munkavállalókról, családtagokról, diákokról vagy nemzetközi védelemre szoruló személyekről,

| H. | mivel az utóbbi évtizedekben a migránsok rendkívül fontos szerepet játszottak az Európai Unió és az európai projekt fejlődésében és kulcsfontosságú, hogy jelentőségük elismerést nyerjen, valamint az is, hogy az Európai Uniónak továbbra is szüksége van a migránsok munkájára, |
| --- | --- |

H.

mivel az utóbbi évtizedekben a migránsok rendkívül fontos szerepet játszottak az Európai Unió és az európai projekt fejlődésében és kulcsfontosságú, hogy jelentőségük elismerést nyerjen, valamint az is, hogy az Európai Uniónak továbbra is szüksége van a migránsok munkájára,

| I. | mivel – amint azt az EUROSTAT adatai is alátámasztják – az EU társadalmának elöregedése a közeljövőben valósággá válik, az aktív népesség 2060-ig adott esetben megközelítőleg 50 millió fővel fog csökkenni; mivel a bevándorlás jelentősen hozzájárulhat az EU jó gazdasági teljesítményéhez, |
| --- | --- |

I.

mivel – amint azt az EUROSTAT adatai is alátámasztják – az EU társadalmának elöregedése a közeljövőben valósággá válik, az aktív népesség 2060-ig adott esetben megközelítőleg 50 millió fővel fog csökkenni; mivel a bevándorlás jelentősen hozzájárulhat az EU jó gazdasági teljesítményéhez,

| J. | mivel a lisszaboni stratégia növekedést és foglalkoztatást célzó részeire hatással van az esetleges munkaerőhiány, ami megakadályozhatja kitűzött céljainak elérését, valamint mivel a munkanélküliség jelenleg emelkedőben van, mivel ezt a hiányt a gazdasági bevándorlás megfelelő és szervezett módon történő kezelésével rövid távon csökkenteni lehetne, |
| --- | --- |

J.

mivel a lisszaboni stratégia növekedést és foglalkoztatást célzó részeire hatással van az esetleges munkaerőhiány, ami megakadályozhatja kitűzött céljainak elérését, valamint mivel a munkanélküliség jelenleg emelkedőben van, mivel ezt a hiányt a gazdasági bevándorlás megfelelő és szervezett módon történő kezelésével rövid távon csökkenteni lehetne,

| K. | mivel a bevándorlók gyakran bizonytalan, alacsonyabb színvonalú vagy olyan munkát végeznek, amelyhez túlképzettek, |
| --- | --- |

K.

mivel a bevándorlók gyakran bizonytalan, alacsonyabb színvonalú vagy olyan munkát végeznek, amelyhez túlképzettek,

| L. | mivel az EU-nak nagyobb erőfeszítést kell tennie a belső munkaerő- és szakismerethiány problémájának megoldása terén olyan jelenleg alulfoglalkoztatott rétegek megszólításával, mint a fogyatékkal élők, az oktatás terén hátrányt szenvedők, a már állandó lakos, hosszú ideje munkanélküli menedékkérők stb., |
| --- | --- |

L.

mivel az EU-nak nagyobb erőfeszítést kell tennie a belső munkaerő- és szakismerethiány problémájának megoldása terén olyan jelenleg alulfoglalkoztatott rétegek megszólításával, mint a fogyatékkal élők, az oktatás terén hátrányt szenvedők, a már állandó lakos, hosszú ideje munkanélküli menedékkérők stb.,

| M. | mivel a női bevándorlók száma folyamatosan emelkedik az EU-ban, és mivel a bevándorlók teljes számának megközelítőleg 54 %-a nő, |
| --- | --- |

M.

mivel a női bevándorlók száma folyamatosan emelkedik az EU-ban, és mivel a bevándorlók teljes számának megközelítőleg 54 %-a nő,

| N. | mivel a női bevándorlók többségének – alacsony iskolázottságuk, valamint a származási országukból hozott negatív sztereotípiák és gyakorlatok, és a tagállamokban tapasztalható negatív sztereotípiák és megkülönböztetés miatt – komoly nehézségeket okoz a beilleszkedés és a munkaerőpiachoz való hozzáférés, mivel ugyanakkor sok olyan magasan képzett fiatal nő érkezik az EU-ba, akik viszonylag alacsony szakképzettséget igénylő állásokban helyezkednek el, |
| --- | --- |

N.

mivel a női bevándorlók többségének – alacsony iskolázottságuk, valamint a származási országukból hozott negatív sztereotípiák és gyakorlatok, és a tagállamokban tapasztalható negatív sztereotípiák és megkülönböztetés miatt – komoly nehézségeket okoz a beilleszkedés és a munkaerőpiachoz való hozzáférés, mivel ugyanakkor sok olyan magasan képzett fiatal nő érkezik az EU-ba, akik viszonylag alacsony szakképzettséget igénylő állásokban helyezkednek el,

Általános megfontolások

| 1. | határozottan támogatja egy közös bevándorlási politika létrehozását, amely magas szintű politikai és gyakorlati szolidaritáson, kölcsönös bizalmon, átláthatóságon, megosztott felelősségvállaláson és erőfeszítéseken, továbbá az Európai Unió Alapjogi Chartájában megállapított, az emberi méltóság, szabadság és megkülönböztetésmentesség tiszteletben tartásának értékein alapul; |
| --- | --- |

1.

határozottan támogatja egy közös bevándorlási politika létrehozását, amely magas szintű politikai és gyakorlati szolidaritáson, kölcsönös bizalmon, átláthatóságon, megosztott felelősségvállaláson és erőfeszítéseken, továbbá az Európai Unió Alapjogi Chartájában megállapított, az emberi méltóság, szabadság és megkülönböztetésmentesség tiszteletben tartásának értékein alapul;

| 2. | megismétli, hogy a migrációs hullámok kezelését az EU és tagállamai demográfiai és gazdasági helyzetét figyelembe vevő, összehangolt megközelítésre kell alapozni; |
| --- | --- |

2.

megismétli, hogy a migrációs hullámok kezelését az EU és tagállamai demográfiai és gazdasági helyzetét figyelembe vevő, összehangolt megközelítésre kell alapozni;

| 3. | úgy véli, hogy a bevándorlók közösségeiért és velük dolgozó civil társadalmi szervezetekkel folytatott, fokozott és rendszeres konzultáció elősegítené a közös bevándorlási politika kialakítását; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a bevándorlók közösségeiért és velük dolgozó civil társadalmi szervezetekkel folytatott, fokozott és rendszeres konzultáció elősegítené a közös bevándorlási politika kialakítását;

| 4. | sajnálja, hogy eddig alig történt valami a jogszerű bevándorlásra vonatkozó közös politika létrehozása érdekében, és üdvözli a közös európai bevándorlási politika keretében elfogadott új jogalkotási aktusokat; |
| --- | --- |

4.

sajnálja, hogy eddig alig történt valami a jogszerű bevándorlásra vonatkozó közös politika létrehozása érdekében, és üdvözli a közös európai bevándorlási politika keretében elfogadott új jogalkotási aktusokat;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a következetes és kiegyensúlyozott, közös európai bevándorlási politika növeli az EU hitelességét a harmadik országokkal fenntartott kapcsolataiban; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a következetes és kiegyensúlyozott, közös európai bevándorlási politika növeli az EU hitelességét a harmadik országokkal fenntartott kapcsolataiban;

| 6. | megismétli, hogy a migráció hatékony kezelése megkívánja a helyi hatóságok bevonását, valamint a származási és tranzitországokkal történő valódi együttműködést, amelyek gyakran úgy érzik, hogy a döntéseket egyoldalúan rájuk erőltetik; hangsúlyozza, hogy ilyen együttműködésre csak akkor kerülhet sor, ha a harmadik ország tiszteletben tartja az emberi jogokról és védelmükről szóló nemzetközi aktusokat, és aláíró fele a menekültek jogállásáról szóló 1951. évi genfi egyezménynek; |
| --- | --- |

6.

megismétli, hogy a migráció hatékony kezelése megkívánja a helyi hatóságok bevonását, valamint a származási és tranzitországokkal történő valódi együttműködést, amelyek gyakran úgy érzik, hogy a döntéseket egyoldalúan rájuk erőltetik; hangsúlyozza, hogy ilyen együttműködésre csak akkor kerülhet sor, ha a harmadik ország tiszteletben tartja az emberi jogokról és védelmükről szóló nemzetközi aktusokat, és aláíró fele a menekültek jogállásáról szóló 1951. évi genfi egyezménynek;

| 7. | úgy ítéli meg, hogy az EU-ba irányuló bevándorlás nem jelent megoldást a fejlődő országok előtt álló kihívásokra, és a közös bevándorlási politikát egy hatékony fejlesztési politikával kell kiegészíteni a származási országok vonatkozásában; |
| --- | --- |

7.

úgy ítéli meg, hogy az EU-ba irányuló bevándorlás nem jelent megoldást a fejlődő országok előtt álló kihívásokra, és a közös bevándorlási politikát egy hatékony fejlesztési politikával kell kiegészíteni a származási országok vonatkozásában;

| 8. | üdvözli a fent említett, bevándorlásról és a menekültügyről szóló európai paktum elfogadását, illetve a Bizottságnak a fent említett „Közös bevándorlási politika Európa számára: elvek, fellépések és eszközök” című közleményében említett cselekvéseket, eszközöket és javaslatokat; felszólítja Tanácsot és a Bizottságot, hogy haladéktalanul kezdjék meg e kötelezettségvállalások végrehajtását; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a fent említett, bevándorlásról és a menekültügyről szóló európai paktum elfogadását, illetve a Bizottságnak a fent említett „Közös bevándorlási politika Európa számára: elvek, fellépések és eszközök” című közleményében említett cselekvéseket, eszközöket és javaslatokat; felszólítja Tanácsot és a Bizottságot, hogy haladéktalanul kezdjék meg e kötelezettségvállalások végrehajtását;

| 9. | üdvözli a Lisszaboni Szerződés intézményi vonatkozásait, különösen az együttdöntés és a minősített többséggel történő szavazás kiterjesztését az összes bevándorlási politikára, az EU vízumokkal és határellenőrzésekkel kapcsolatos hatáskörének tisztázását, az EU hatáskörének kiterjesztését a menedékjogra, valamint az EU hatáskörének kiterjesztését a jogszerű és szabálytalan bevándorlás tekintetében; |
| --- | --- |

9.

üdvözli a Lisszaboni Szerződés intézményi vonatkozásait, különösen az együttdöntés és a minősített többséggel történő szavazás kiterjesztését az összes bevándorlási politikára, az EU vízumokkal és határellenőrzésekkel kapcsolatos hatáskörének tisztázását, az EU hatáskörének kiterjesztését a menedékjogra, valamint az EU hatáskörének kiterjesztését a jogszerű és szabálytalan bevándorlás tekintetében;

| 10. | úgy véli, hogy a közös bevándorlási politika mellett szükségszerű egy közös menekültügyi politika kidolgozása is, és üdvözli a Közös Európai Menekültügyi Rendszerről (CEAS) szóló jelentést, valamint az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal létrehozásáról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatot; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a közös bevándorlási politika mellett szükségszerű egy közös menekültügyi politika kidolgozása is, és üdvözli a Közös Európai Menekültügyi Rendszerről (CEAS) szóló jelentést, valamint az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal létrehozásáról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatot;

Jólét és bevándorlás

Jogszerű migráció

| 11. | úgy ítéli meg, hogy a jogszerű bevándorlás továbbra is szükséges Európai demográfiai, munkaerőpiaci és szakemberszükségleti problémáinak megoldásához, amelyek az öregedő népesség miatt alakultak ki; ezen kívül a jogszerű bevándorlás a tudás és a know how kölcsönös cseréje és a migránsok hazautazásai révén hozzájárul a harmadik országok fejlődéséhez is; felszólít olyan biztonságos rendszerek megvalósítására, amelyek megkönnyítik ezeket a harmadik országokba irányuló pénzügyi átutalásokat; |
| --- | --- |

11.

úgy ítéli meg, hogy a jogszerű bevándorlás továbbra is szükséges Európai demográfiai, munkaerőpiaci és szakemberszükségleti problémáinak megoldásához, amelyek az öregedő népesség miatt alakultak ki; ezen kívül a jogszerű bevándorlás a tudás és a know how kölcsönös cseréje és a migránsok hazautazásai révén hozzájárul a harmadik országok fejlődéséhez is; felszólít olyan biztonságos rendszerek megvalósítására, amelyek megkönnyítik ezeket a harmadik országokba irányuló pénzügyi átutalásokat;

| 12. | úgy ítéli meg, hogy a jogszerű migráció az illegális bevándorlás alternatívája kell, hogy legyen, mivel jogszerű, biztonságos és szervezett belépést kínál az Európai Unióba; |
| --- | --- |

12.

úgy ítéli meg, hogy a jogszerű migráció az illegális bevándorlás alternatívája kell, hogy legyen, mivel jogszerű, biztonságos és szervezett belépést kínál az Európai Unióba;

| 13. | emlékeztet arra, hogy a Bizottság által ismertetett előrejelzések becslései szerint 2050-ig 60 millió migráns munkavállalóra lesz szükség, és ehhez a jogszerű migráció csatornáinak megnyitása szükséges; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy a Bizottság által ismertetett előrejelzések becslései szerint 2050-ig 60 millió migráns munkavállalóra lesz szükség, és ehhez a jogszerű migráció csatornáinak megnyitása szükséges;

| 14. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy átfogóan értékeljék az EU szakképzettségbeli és piaci szükségleteit; úgy véli azonban, hogy az egyes tagállamoknak meg kell tartaniuk a feletti ellenőrzésüket, hogy mennyi munkavállalóra van szükség munkaerőpiacukon, és – amíg ideiglenes intézkedések alkalmazandók – figyelembe kell venniük a közösségi preferencia elvét; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy átfogóan értékeljék az EU szakképzettségbeli és piaci szükségleteit; úgy véli azonban, hogy az egyes tagállamoknak meg kell tartaniuk a feletti ellenőrzésüket, hogy mennyi munkavállalóra van szükség munkaerőpiacukon, és – amíg ideiglenes intézkedések alkalmazandók – figyelembe kell venniük a közösségi preferencia elvét;

| 15. | támogatja a nemzeti „bevándorlási profilok” kidolgozását, azzal a céllal, hogy bármikor átfogó képet adjanak a bevándorlás helyzetéről az egyes tagállamokban, és e profilokban a munkaerő-piaci szükségletek központi jelentőségűek legyenek; |
| --- | --- |

15.

támogatja a nemzeti „bevándorlási profilok” kidolgozását, azzal a céllal, hogy bármikor átfogó képet adjanak a bevándorlás helyzetéről az egyes tagállamokban, és e profilokban a munkaerő-piaci szükségletek központi jelentőségűek legyenek;

| 16. | megismétli annak szükségességét, hogy akár a célállomásról és a fogadó munkaerőpiacokról szóló tájékoztatáson keresztül is növelni kell az EU vonzerejét a magasan képzett munkavállalók számára, nem feledkezve meg arról, hogy ez milyen következményekkel járhat a származási országokban folyó agyelszívásra nézve; úgy ítéli meg, hogy az agyelszívás hatását ideiglenes vagy körkörös migráció révén enyhíteni lehet a származási országban nyújtott képzésen, illetve származási országokkal aláírt együttműködési megállapodásokon keresztül annak érdekében, hogy a kulcsfontosságú ágazatokba tartozó, és különösen az oktatáshoz és a gyógyításhoz kapcsolódó szakmákat meg lehessen őrizni; felszólítja a tagállamokat, hogy tartózkodjanak a fejlődő országokbeli aktív munkaerő toborzásától az emberi erőforrások hiányával küzdő ágazatokban, például az egészségügy és az oktatás terén; |
| --- | --- |

16.

megismétli annak szükségességét, hogy akár a célállomásról és a fogadó munkaerőpiacokról szóló tájékoztatáson keresztül is növelni kell az EU vonzerejét a magasan képzett munkavállalók számára, nem feledkezve meg arról, hogy ez milyen következményekkel járhat a származási országokban folyó agyelszívásra nézve; úgy ítéli meg, hogy az agyelszívás hatását ideiglenes vagy körkörös migráció révén enyhíteni lehet a származási országban nyújtott képzésen, illetve származási országokkal aláírt együttműködési megállapodásokon keresztül annak érdekében, hogy a kulcsfontosságú ágazatokba tartozó, és különösen az oktatáshoz és a gyógyításhoz kapcsolódó szakmákat meg lehessen őrizni; felszólítja a tagállamokat, hogy tartózkodjanak a fejlődő országokbeli aktív munkaerő toborzásától az emberi erőforrások hiányával küzdő ágazatokban, például az egészségügy és az oktatás terén;

| 17. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az ideiglenes vagy körkörös migráció megkönnyítése érdekében dolgozzanak ki mechanizmusokat, iránymutatásokat és más eszközöket, valamint a származási országokkal együttműködve olyan intézkedéseket, amelyek az emberi erőforrásokat ért veszteségek ellensúlyozása céljából konkrét segítséget nyújtanak az agyelszívás által hátrányosan érintett ágazatoknak a szakemberképzés terén; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az ideiglenes vagy körkörös migráció megkönnyítése érdekében dolgozzanak ki mechanizmusokat, iránymutatásokat és más eszközöket, valamint a származási országokkal együttműködve olyan intézkedéseket, amelyek az emberi erőforrásokat ért veszteségek ellensúlyozása céljából konkrét segítséget nyújtanak az agyelszívás által hátrányosan érintett ágazatoknak a szakemberképzés terén;

| 18. | üdvözli, hogy a „kék kártyáról” szóló dokumentum megnyitotta az utat a jogszerű bevándorlásra vonatkozó közös politika előtt, de felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek fokozottabb előrelépéseket egy olyan bevándorlási politika közös szabályai irányába, amely nem korlátozódik csupán a magasan képzett munkavállalókra; |
| --- | --- |

18.

üdvözli, hogy a „kék kártyáról” szóló dokumentum megnyitotta az utat a jogszerű bevándorlásra vonatkozó közös politika előtt, de felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek fokozottabb előrelépéseket egy olyan bevándorlási politika közös szabályai irányába, amely nem korlátozódik csupán a magasan képzett munkavállalókra;

| 19. | üdvözli a harmadik országok magasan képzett állampolgárai foglalkoztatásának céljait szolgáló, a beutazási és tartózkodási feltételekre vonatkozó kék kártya bevezetését, és sürgeti a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb terjesszen elő kezdeményezéseket az egyéb munkákra vonatkozóan, szintén azzal a céllal, hogy szembeszállhassunk a szabálytalan bevándorlással és a rendezetlen jogállású bevándorlók kihasznlásával; |
| --- | --- |

19.

üdvözli a harmadik országok magasan képzett állampolgárai foglalkoztatásának céljait szolgáló, a beutazási és tartózkodási feltételekre vonatkozó kék kártya bevezetését, és sürgeti a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb terjesszen elő kezdeményezéseket az egyéb munkákra vonatkozóan, szintén azzal a céllal, hogy szembeszállhassunk a szabálytalan bevándorlással és a rendezetlen jogállású bevándorlók kihasznlásával;

| 20. | új intézkedésekre hív fel, hogy még jobban megkönnyítsék a diákok és kutatók fogadását és EU-n belüli mozgását; |
| --- | --- |

20.

új intézkedésekre hív fel, hogy még jobban megkönnyítsék a diákok és kutatók fogadását és EU-n belüli mozgását;

| 21. | felhívja a figyelmet annak fontosságára, hogy elismerjék a bevándorlók szakképzettségét, nevezetesen, hogy vegyék tekintetbe a származási országban szerzett formális, nem formális és informális szakképesítéseket; úgy gondolja, hogy ezek elismerésével fel lehet venni a harcot a bevándorló munkavállalók körében jelenleg gyakran tapasztalható „képességpazarlással” szemben, ami abból adódik, hogy főképp a bevándorló nők igen gyakran kénytelenek saját képesítésüknél jóval alacsonyabb szakképzettséget igénylő munkát vállalni; |
| --- | --- |

21.

felhívja a figyelmet annak fontosságára, hogy elismerjék a bevándorlók szakképzettségét, nevezetesen, hogy vegyék tekintetbe a származási országban szerzett formális, nem formális és informális szakképesítéseket; úgy gondolja, hogy ezek elismerésével fel lehet venni a harcot a bevándorló munkavállalók körében jelenleg gyakran tapasztalható „képességpazarlással” szemben, ami abból adódik, hogy főképp a bevándorló nők igen gyakran kénytelenek saját képesítésüknél jóval alacsonyabb szakképzettséget igénylő munkát vállalni;

| 22. | kéri a Bizottságot, hogy a témával kapcsolatos jövőbeli dokumentumokban vegye tekintetbe a szakképzettség elismerését, csakúgy, mint az egész életen át tartó képzésre való ösztönzést, biztosítva ugyanakkor, hogy a tagállamok biztosítsanak lehetőségeket a bevándorlók számára a befogadó ország nyelvének megtanulására az Európai Unióba történő társadalmi, szakmai és kulturális beilleszkedés érdekében, valamint ahhoz, hogy jobban képesek legyenek gyermekeik fejlődésének előmozdítására; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy használja fel a bevándorló gyermekek nyelvi oktatásáról, valamint a lakhely szerinti tagállamban a származási ország nyelvének és kultúrájának oktatásáról folytatott viták eredményeit, és szorgalmazza, hogy a majdan javasolt keretrendszer tartsa tiszteletben a szubszidiaritás és az arányosság elvét; |
| --- | --- |

22.

kéri a Bizottságot, hogy a témával kapcsolatos jövőbeli dokumentumokban vegye tekintetbe a szakképzettség elismerését, csakúgy, mint az egész életen át tartó képzésre való ösztönzést, biztosítva ugyanakkor, hogy a tagállamok biztosítsanak lehetőségeket a bevándorlók számára a befogadó ország nyelvének megtanulására az Európai Unióba történő társadalmi, szakmai és kulturális beilleszkedés érdekében, valamint ahhoz, hogy jobban képesek legyenek gyermekeik fejlődésének előmozdítására; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy használja fel a bevándorló gyermekek nyelvi oktatásáról, valamint a lakhely szerinti tagállamban a származási ország nyelvének és kultúrájának oktatásáról folytatott viták eredményeit, és szorgalmazza, hogy a majdan javasolt keretrendszer tartsa tiszteletben a szubszidiaritás és az arányosság elvét;

| 23. | megerősíti, hogy az EURES hálózata egyike azoknak az alkalmas eszközöknek, amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy a munkaerő iránti kereslet és kínálat átlátható, felelős és hatékony módon legyen megfeleltethető; éppen ezért javasolja az EURES hálózat fogalmának olyan módon történő kibővítését, hogy az elősegíthesse a kapcsolatot a meghatározott képesítésekkel rendelkező munkásokat kereső európai munkaadók és a harmadik országokból származó álláskeresők között; indítványozza, hogy használják fel a már meglévő, és a kiépítés alatt álló speciális központokat, valamint az EU harmadik országbeli képviseleteit, mint az EURES hálózat kibővítésének platformjait, valamint, hogy garantálják a tanácsadás folytonosságát és annak kiterjesztését, az önfoglalkoztatás támogatására és eszközeire vagy mikrohitelek igénybevételére vonatkozólag; hangsúlyozza, hogy Európa magasan képzett munkaerő iránti igénye nem vezethet a harmadik országokból történő agyelszíváshoz, amely károsítaná fejlődő gazdaságukat és társadalmi infrastruktúrájukat; |
| --- | --- |

23.

megerősíti, hogy az EURES hálózata egyike azoknak az alkalmas eszközöknek, amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy a munkaerő iránti kereslet és kínálat átlátható, felelős és hatékony módon legyen megfeleltethető; éppen ezért javasolja az EURES hálózat fogalmának olyan módon történő kibővítését, hogy az elősegíthesse a kapcsolatot a meghatározott képesítésekkel rendelkező munkásokat kereső európai munkaadók és a harmadik országokból származó álláskeresők között; indítványozza, hogy használják fel a már meglévő, és a kiépítés alatt álló speciális központokat, valamint az EU harmadik országbeli képviseleteit, mint az EURES hálózat kibővítésének platformjait, valamint, hogy garantálják a tanácsadás folytonosságát és annak kiterjesztését, az önfoglalkoztatás támogatására és eszközeire vagy mikrohitelek igénybevételére vonatkozólag; hangsúlyozza, hogy Európa magasan képzett munkaerő iránti igénye nem vezethet a harmadik országokból történő agyelszíváshoz, amely károsítaná fejlődő gazdaságukat és társadalmi infrastruktúrájukat;

| 24. | úgy véli, hogy az úgynevezett harmadik országokból érkező bevándorlók számára biztosítani kell az EU-n belüli szabad mozgást, annak érdekében, hogy – a tagállamok törvényes lakosaiként – munkavállalási engedély igénylése nélkül tudjanak munkát vállalni egy másik tagállamban határ menti ingázóként, továbbá, hogy egy tagállamban eltöltött öt éves törvényes tartózkodást követően teljes mozgásszabadságot kell biztosítani ezen bevándorlók számára munkavállalóként; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy az úgynevezett harmadik országokból érkező bevándorlók számára biztosítani kell az EU-n belüli szabad mozgást, annak érdekében, hogy – a tagállamok törvényes lakosaiként – munkavállalási engedély igénylése nélkül tudjanak munkát vállalni egy másik tagállamban határ menti ingázóként, továbbá, hogy egy tagállamban eltöltött öt éves törvényes tartózkodást követően teljes mozgásszabadságot kell biztosítani ezen bevándorlók számára munkavállalóként;

| 25. | hangsúlyozza, hogy a munkaerőpiac szükségleteinek kezelése szempontjából fontos a helyi, a képzésben különleges felelősséggel rendelkező regionális, a nemzeti és az európai szintű koordináció a közösségi előny elvének szellemiségében; kiemeli, hogy az ilyen típusú együttműködésre feltétlenül szükség van a bevándorlók hatékony és megfelelő integrációjának, valamint egy olyan bevándorlási politika bevezetésének érdekében, amely alkalmas arra, hogy pótolja a tagállamok bizonyos szektoraiban fellépő munkaerőhiányt; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a munkaerőpiac szükségleteinek kezelése szempontjából fontos a helyi, a képzésben különleges felelősséggel rendelkező regionális, a nemzeti és az európai szintű koordináció a közösségi előny elvének szellemiségében; kiemeli, hogy az ilyen típusú együttműködésre feltétlenül szükség van a bevándorlók hatékony és megfelelő integrációjának, valamint egy olyan bevándorlási politika bevezetésének érdekében, amely alkalmas arra, hogy pótolja a tagállamok bizonyos szektoraiban fellépő munkaerőhiányt;

| 26. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen több információt elérhetővé a származási országokban a jogszerű migrációval kapcsolatos lehetőségekről, illetve a már az EU-ban élő migránsok jogairól és kötelezettségeiről; |
| --- | --- |

26.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen több információt elérhetővé a származási országokban a jogszerű migrációval kapcsolatos lehetőségekről, illetve a már az EU-ban élő migránsok jogairól és kötelezettségeiről;

| 27. | felhívja a tagállamokat, hogy annak érdekében, hogy több és jobb munkahelyet teremtsenek a bevándorlók számára, megfelelően használják fel a bevándorláshoz kapcsolódó közösségi finanszírozási mechanizmusokat; |
| --- | --- |

27.

felhívja a tagállamokat, hogy annak érdekében, hogy több és jobb munkahelyet teremtsenek a bevándorlók számára, megfelelően használják fel a bevándorláshoz kapcsolódó közösségi finanszírozási mechanizmusokat;

Beilleszkedés

| 28. | hangsúlyozza, hogy az EU kultúrális sokszínűségét fokozó integrációnak a társadalom befogadóképességén, a megkülönböztetésmentességen és az egyenlő esélyeken, azaz az egészségügyi ellátáshoz, az oktatáshoz, a nyelvi képzéshez és a foglalkoztatáshoz vvaló hozzáférésen kell alapulnia; úgy ítéli meg, hogy az integrációs politikákat szintén a megfelelő innovatív programokra kell alapozni, és elismeri, hogy a helyi és regionális hatóságok, a szakszervezetek, a bevándorlók szervezetei, a szakmai szövetségek és egyesületek kulcsfontosságú szerepet játszanak a bevándorlók beilleszkedésében; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy az EU kultúrális sokszínűségét fokozó integrációnak a társadalom befogadóképességén, a megkülönböztetésmentességen és az egyenlő esélyeken, azaz az egészségügyi ellátáshoz, az oktatáshoz, a nyelvi képzéshez és a foglalkoztatáshoz vvaló hozzáférésen kell alapulnia; úgy ítéli meg, hogy az integrációs politikákat szintén a megfelelő innovatív programokra kell alapozni, és elismeri, hogy a helyi és regionális hatóságok, a szakszervezetek, a bevándorlók szervezetei, a szakmai szövetségek és egyesületek kulcsfontosságú szerepet játszanak a bevándorlók beilleszkedésében;

| 29. | támogatja a tagállamok, a jogszerű migránsok és a nemzetközi védelemben részesülők integrációs erőfeszítéseit, figyelembe véve az EU és a tagállamok identitásának és értékeinek elfogadását, ideértve az emberi jogok, a jogállamiság, a demokrácia, a tolerancia és az egyenlőség, a véleménynyilvánítás szabadsága és gyermekek kötelező iskoláztatása tiszteletben tartását; emlékeztet arra, hogy az integráció egy olyan kétirányú folyamat, amely mind a bevándorlók, mind a befogadó népesség részéről történő alkalmazkodást is magában foglalja, amint az a Tanács által elfogadott közös alapelvekben is szerepel, és amelynek hasznára válhat a legjobb gyakorlatok cseréje; elismeri, hogy az integrációt nehezebb megvalósítani azokban a tagállamokban, amelyekre különleges földrajzi elhelyezkedésük következtében jelentős mértékű migrációs nyomás nehezül, ez azonban olyan cél, amelyet nem szabad feladni; felszólítja a többi tagállamot, hogy a szolidaritás szellemében járuljanak hozzá e nyomás enyhítéséhez, megkönnyítve ezáltal az EU tagállamain belül tartózkodó, nemzetközi védelemben részesülők integrációját, egyidejűleg előmozdítva a jogszerű migrációt; |
| --- | --- |

29.

támogatja a tagállamok, a jogszerű migránsok és a nemzetközi védelemben részesülők integrációs erőfeszítéseit, figyelembe véve az EU és a tagállamok identitásának és értékeinek elfogadását, ideértve az emberi jogok, a jogállamiság, a demokrácia, a tolerancia és az egyenlőség, a véleménynyilvánítás szabadsága és gyermekek kötelező iskoláztatása tiszteletben tartását; emlékeztet arra, hogy az integráció egy olyan kétirányú folyamat, amely mind a bevándorlók, mind a befogadó népesség részéről történő alkalmazkodást is magában foglalja, amint az a Tanács által elfogadott közös alapelvekben is szerepel, és amelynek hasznára válhat a legjobb gyakorlatok cseréje; elismeri, hogy az integrációt nehezebb megvalósítani azokban a tagállamokban, amelyekre különleges földrajzi elhelyezkedésük következtében jelentős mértékű migrációs nyomás nehezül, ez azonban olyan cél, amelyet nem szabad feladni; felszólítja a többi tagállamot, hogy a szolidaritás szellemében járuljanak hozzá e nyomás enyhítéséhez, megkönnyítve ezáltal az EU tagállamain belül tartózkodó, nemzetközi védelemben részesülők integrációját, egyidejűleg előmozdítva a jogszerű migrációt;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a megfelelő integrációs folyamat a legjobb eszköz a befogadó ország polgárai és a migránsok közötti bizalmatlanság és gyanakvás megszüntetésére, és alapvető fontosságú minden idegengyűlölő elképzelés vagy cselekedet felszámolásához; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a megfelelő integrációs folyamat a legjobb eszköz a befogadó ország polgárai és a migránsok közötti bizalmatlanság és gyanakvás megszüntetésére, és alapvető fontosságú minden idegengyűlölő elképzelés vagy cselekedet felszámolásához;

| 31. | ösztönzi a kölcsönös tanulási mechanizmusok kialakítását és a legjobb gyakorlatok cseréjét a tagállamok között, hogy megerősítsék a befogadó országoknak az egyre fokozódó sokféleség kezelésével kapcsolatos képességét, és ösztönzi azt is, hogy a tagállamok közös mutatókon és megfelelő statisztikai kapacitáson alapuló rendszert alkalmazzanak a bevándorlási politika eredményeinek értékelésére; |
| --- | --- |

31.

ösztönzi a kölcsönös tanulási mechanizmusok kialakítását és a legjobb gyakorlatok cseréjét a tagállamok között, hogy megerősítsék a befogadó országoknak az egyre fokozódó sokféleség kezelésével kapcsolatos képességét, és ösztönzi azt is, hogy a tagállamok közös mutatókon és megfelelő statisztikai kapacitáson alapuló rendszert alkalmazzanak a bevándorlási politika eredményeinek értékelésére;

| 32. | emlékeztet arra, hogy kulcsfontosságú tényező a migránsok szervezeteinek bevonása, amelyek egyedülálló szerepet töltenek be az integrációs folyamatban, lehetőséget biztosítva a migránsok számára a demokratikus részvételre; felhívja a tagállamokat, hogy segítsék a civil társadalomnak az integrációs folyamatban történő támogatását szolgáló rendszereket, lehetővé téve a migránsok jelenlétét a befogadó társadalom polgári és politikai életében, lehetővé téve a részvételt a politikai pártokban, a szakszervezetekben, valamint a helyi választásokon a szavazás lehetőségét; |
| --- | --- |

32.

emlékeztet arra, hogy kulcsfontosságú tényező a migránsok szervezeteinek bevonása, amelyek egyedülálló szerepet töltenek be az integrációs folyamatban, lehetőséget biztosítva a migránsok számára a demokratikus részvételre; felhívja a tagállamokat, hogy segítsék a civil társadalomnak az integrációs folyamatban történő támogatását szolgáló rendszereket, lehetővé téve a migránsok jelenlétét a befogadó társadalom polgári és politikai életében, lehetővé téve a részvételt a politikai pártokban, a szakszervezetekben, valamint a helyi választásokon a szavazás lehetőségét;

| 33. | üdvözli a Bizottságnak és a Gazdasági és Szociális Bizottságnak az integrációs politikáknak az európai integrációs fórum létrehozása általi erőteljesebb összehangolására irányuló kezdeményezését, amelyben részt vesznek és szerepet vállalnak a társadalmi szervezetek és a bevándorlók szervezetei, és amelynek célja a tapasztalatcsere és ajánlások kidolgozása; felszólítja a tagállamokat, hogy a nemzeti integrációs terveikben szereplő legjobb gyakorlatok cseréje által hangolják össze integrációs erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

33.

üdvözli a Bizottságnak és a Gazdasági és Szociális Bizottságnak az integrációs politikáknak az európai integrációs fórum létrehozása általi erőteljesebb összehangolására irányuló kezdeményezését, amelyben részt vesznek és szerepet vállalnak a társadalmi szervezetek és a bevándorlók szervezetei, és amelynek célja a tapasztalatcsere és ajánlások kidolgozása; felszólítja a tagállamokat, hogy a nemzeti integrációs terveikben szereplő legjobb gyakorlatok cseréje által hangolják össze integrációs erőfeszítéseiket;

| 34. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson megfelelő finanszírozási támogatást a bevándorlók szerkezeti és kulturális integrációjához többek közt az Egész életen át tartó tanulás, az Európa a polgárokért, a Fiatalok lendületben, a Kultúra 2007 programok végrehajtásán keresztül; megjegyzi, hogy a tanárok a legtöbb esetben rosszul vannak felkészülve nagyszámú migráns gyermek fogadására az osztályokban, és a tanárok jobb felkészítésére, valamint megfelelő pénzügyi támogatás nyújtására szólít fel; |
| --- | --- |

34.

felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson megfelelő finanszírozási támogatást a bevándorlók szerkezeti és kulturális integrációjához többek közt az Egész életen át tartó tanulás, az Európa a polgárokért, a Fiatalok lendületben, a Kultúra 2007 programok végrehajtásán keresztül; megjegyzi, hogy a tanárok a legtöbb esetben rosszul vannak felkészülve nagyszámú migráns gyermek fogadására az osztályokban, és a tanárok jobb felkészítésére, valamint megfelelő pénzügyi támogatás nyújtására szólít fel;

| 35. | hangsúlyozza, hogy az iskolai és az egész életen át tartó tanulás programok jelentős szerepet játszanak az integrációs folyamatban a tudás, főleg a nyelvtudás fejlesztése révén; úgy véli továbbá, hogy a képzési programokban és az egész életen át tartó tanulás programjában való akadálymentes részvétel valamennyi újonnan érkező bevándorló joga és lehetősége kell, hogy legyen; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy az iskolai és az egész életen át tartó tanulás programok jelentős szerepet játszanak az integrációs folyamatban a tudás, főleg a nyelvtudás fejlesztése révén; úgy véli továbbá, hogy a képzési programokban és az egész életen át tartó tanulás programjában való akadálymentes részvétel valamennyi újonnan érkező bevándorló joga és lehetősége kell, hogy legyen;

| 36. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák a megkülönböztetés ellen irányuló politikák támogatását, beleértve a hatóságok által megvalósítottakat is; |
| --- | --- |

36.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák a megkülönböztetés ellen irányuló politikák támogatását, beleértve a hatóságok által megvalósítottakat is;

| 37. | felhívja a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben és támogassák a vonatkozó tanácsi 2000/78/EK (17), 2000/43/EK (18) és 2004/113/EK (19) irányelveket, amelyek célja a megkülönböztetés elleni küzdelem; |
| --- | --- |

37.

felhívja a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben és támogassák a vonatkozó tanácsi 2000/78/EK (17), 2000/43/EK (18) és 2004/113/EK (19) irányelveket, amelyek célja a megkülönböztetés elleni küzdelem;

| 38. | A tagállamoknak ratifikálniuk kell a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló, az ENSZ közgyűlése által 1990. december 18-án elfogadott egyezményt (20); |
| --- | --- |

38.

A tagállamoknak ratifikálniuk kell a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló, az ENSZ közgyűlése által 1990. december 18-án elfogadott egyezményt (20);

| 39. | felhívja a Bizottságot, hogy gyűjtsön az EU-ba irányuló bevándorlásra vonatkozó, a nemekkel kapcsolatos adatokat, valamint hogy szervezze meg ez adatoknak a Nemek Egyenlőségének Európai Intézete általi elemzését annak érdekében, hogy még inkább hangsúlyt kapjanak a női bevándorlók sajátos igényei és problémái, valamint a befogadó országok társadalmába történő integrálódásuk legmegfelelőbb módszerei; |
| --- | --- |

39.

felhívja a Bizottságot, hogy gyűjtsön az EU-ba irányuló bevándorlásra vonatkozó, a nemekkel kapcsolatos adatokat, valamint hogy szervezze meg ez adatoknak a Nemek Egyenlőségének Európai Intézete általi elemzését annak érdekében, hogy még inkább hangsúlyt kapjanak a női bevándorlók sajátos igényei és problémái, valamint a befogadó országok társadalmába történő integrálódásuk legmegfelelőbb módszerei;

| 40. | felhívja a tagállamokat, hogy az integrációs politikáik kialakításakor kellően vegyék figyelembe a nemek kérdését, valamint a bevándorló nők sajátos helyzetét és igényeit; |
| --- | --- |

40.

felhívja a tagállamokat, hogy az integrációs politikáik kialakításakor kellően vegyék figyelembe a nemek kérdését, valamint a bevándorló nők sajátos helyzetét és igényeit;

| 41. | felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a női bevándorlók alapvető jogainak tiszteletben tartását, függetlenül attól, hogy státuszuk jogszerű-e vagy sem; |
| --- | --- |

41.

felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a női bevándorlók alapvető jogainak tiszteletben tartását, függetlenül attól, hogy státuszuk jogszerű-e vagy sem;

| 42. | felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák a migráns nőket célzó tájékoztatási kampányokat, amelyek megismertetik őket jogaikkal, az oktatási, nyelvi képzési és szakképzési lehetőségekkel, valamint a foglalkoztatáshoz való hozzáférés lehetőségeivel, és akadályozzák meg a kényszerházasságokat, a női nemi szervek csonkítását, valamint a lelki vagy fizikai kényszerítés egyéb formáit; |
| --- | --- |

42.

felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák a migráns nőket célzó tájékoztatási kampányokat, amelyek megismertetik őket jogaikkal, az oktatási, nyelvi képzési és szakképzési lehetőségekkel, valamint a foglalkoztatáshoz való hozzáférés lehetőségeivel, és akadályozzák meg a kényszerházasságokat, a női nemi szervek csonkítását, valamint a lelki vagy fizikai kényszerítés egyéb formáit;

Biztonság és bevándorlás

Integrált határigazgatás

| 43. | hangsúlyozza egy olyan átfogó alapterv szükségességét, amely megállapítja az EU határigazgatásának fő célkitűzéseit és felépítését, ideértve az arra vonatkozó részleteket is, hogy hogyan lehetne optimalizálni az összes kapcsolódó programot és rendszert; álláspontja szerint az uniós határigazgatási stratégia szerkezetének mérlegelésekor a Bizottságnak mindenekelőtt a tagállamok meglevő határigazgatási rendszereinek hatékonyságát kell elemeznie, hogy kialakítsa közöttük az optimális szinergiákat, és további információt kell nyújtania a javasolt új rendszerek – a be- és kilépés nyilvántartása, az elektronikus utazási engedély rendszer és a nyilvántartott utas program – költséghatékonyságával kapcsolatban, az EU integrált határigazgatása keretében; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza egy olyan átfogó alapterv szükségességét, amely megállapítja az EU határigazgatásának fő célkitűzéseit és felépítését, ideértve az arra vonatkozó részleteket is, hogy hogyan lehetne optimalizálni az összes kapcsolódó programot és rendszert; álláspontja szerint az uniós határigazgatási stratégia szerkezetének mérlegelésekor a Bizottságnak mindenekelőtt a tagállamok meglevő határigazgatási rendszereinek hatékonyságát kell elemeznie, hogy kialakítsa közöttük az optimális szinergiákat, és további információt kell nyújtania a javasolt új rendszerek – a be- és kilépés nyilvántartása, az elektronikus utazási engedély rendszer és a nyilvántartott utas program – költséghatékonyságával kapcsolatban, az EU integrált határigazgatása keretében;

| 44. | hangsúlyozza, hogy az integrált határigazgatatásnak megfelelő egyensúlyt kell teremtenie egyrészt egyre több személy határokon keresztüli szabad mozgásának biztosítása, másrészt az uniós polgárok nagyobb biztonságának biztosítása között; nem tagadja, hogy az adatok felhasználása nyilvánvaló előnyökkel jár; ugyanakkor az a véleménye, hogy a kormányzati fellépésbe vetett közbizalom csak akkor tartható fenn, ha elegendő adatvédelmi biztosítékokról, felügyeletről és jogorvoslati mechanizmusokról gondoskodnak; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy az integrált határigazgatatásnak megfelelő egyensúlyt kell teremtenie egyrészt egyre több személy határokon keresztüli szabad mozgásának biztosítása, másrészt az uniós polgárok nagyobb biztonságának biztosítása között; nem tagadja, hogy az adatok felhasználása nyilvánvaló előnyökkel jár; ugyanakkor az a véleménye, hogy a kormányzati fellépésbe vetett közbizalom csak akkor tartható fenn, ha elegendő adatvédelmi biztosítékokról, felügyeletről és jogorvoslati mechanizmusokról gondoskodnak;

| 45. | egy négylépcsős integrált megközelítés megvalósíthatóságának értékelésére szólít fel, amelynek révén minden olyan szakaszban szisztematikusan ellenőrzéseket végeznének, amikor bevándorlók utaznak be az Unióba; |
| --- | --- |

45.

egy négylépcsős integrált megközelítés megvalósíthatóságának értékelésére szólít fel, amelynek révén minden olyan szakaszban szisztematikusan ellenőrzéseket végeznének, amikor bevándorlók utaznak be az Unióba;

| 46. | hangsúlyozza, hogy az EU határstratégiáját az Afrika–EU partnerség és az európai szomszédságpolitika (a keleti partnerség, EUROMED) keretében a harmadik országokkal meglevő határok megerősítését célzó, konkrét intézkedésekkel is ki kell egészíteni; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy az EU határstratégiáját az Afrika–EU partnerség és az európai szomszédságpolitika (a keleti partnerség, EUROMED) keretében a harmadik országokkal meglevő határok megerősítését célzó, konkrét intézkedésekkel is ki kell egészíteni;

| 47. | felszólít a jelenlegi schengeni vízum egy egységes európai schengeni vízummal történő felváltására, amely valamennyi vízumkérelmező tekintetében lehetővé teszi az egyenlő bánásmódot; tájékoztatást kíván kapni a Bizottság politikai és technikai tanulmányának a pontos ütemezéséről és részleteiről, amelyek egy olyan rendszer megvalósíthatóságát, gyakorlati vonatkozásait és hatását elemzik, amely a harmadik országbeli állampolgároktól elektronikus engedélyek beszerzését követeli meg az EU területére történő beutazásuk előtt (az elektronikus utazási engedély rendszer, ESTA); felszólít a tagállamok konzulátusai közötti együttműködés javítására, valamint a vízumokkal foglalkozó, közös konzuli szolgálatok fokozatos létrehozására; |
| --- | --- |

47.

felszólít a jelenlegi schengeni vízum egy egységes európai schengeni vízummal történő felváltására, amely valamennyi vízumkérelmező tekintetében lehetővé teszi az egyenlő bánásmódot; tájékoztatást kíván kapni a Bizottság politikai és technikai tanulmányának a pontos ütemezéséről és részleteiről, amelyek egy olyan rendszer megvalósíthatóságát, gyakorlati vonatkozásait és hatását elemzik, amely a harmadik országbeli állampolgároktól elektronikus engedélyek beszerzését követeli meg az EU területére történő beutazásuk előtt (az elektronikus utazási engedély rendszer, ESTA); felszólít a tagállamok konzulátusai közötti együttműködés javítására, valamint a vízumokkal foglalkozó, közös konzuli szolgálatok fokozatos létrehozására;

| 48. | a tagállamok közötti szolidaritáson alapuló mechanizmusok elfogadására kéri a Tanácsot, hogy a határok ellenőrzéséből és a határellenőrzésre vonatkozó nemzeti politikák összehangolásából adódó terhek eloszthatóvá váljanak; |
| --- | --- |

48.

a tagállamok közötti szolidaritáson alapuló mechanizmusok elfogadására kéri a Tanácsot, hogy a határok ellenőrzéséből és a határellenőrzésre vonatkozó nemzeti politikák összehangolásából adódó terhek eloszthatóvá váljanak;

Szabálytalan bevándorlás

| 49. | a szabálytalan bevándorlás elleni küzdelmet az átfogó uniós migrációs politika kulcsfontosságú részének tekinti, és ezért sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az e területre vonatkozó hatékony döntéshozatalt akadályozza a tagállamok kölcsönös érdekeket szolgáló, valódi együttműködéssel kapcsolatos képességének elégtelensége; |
| --- | --- |

49.

a szabálytalan bevándorlás elleni küzdelmet az átfogó uniós migrációs politika kulcsfontosságú részének tekinti, és ezért sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az e területre vonatkozó hatékony döntéshozatalt akadályozza a tagállamok kölcsönös érdekeket szolgáló, valódi együttműködéssel kapcsolatos képességének elégtelensége;

| 50. | megrendülését fejezi ki illegális tengeri migrációs útvonalakon, különösen az Unió déli tengeri határainál történt emberi tragédiák miatt, ahol is az afrikai partokról csónakokkal indulnak emberek kockázatos útra Európa felé; határozottan felszólít sürgős intézkedések megtételére, valamint a származási országokkal folytatott párbeszéd és együttműködés erősítésére, hogy soha többé ne történhessenek ilyen tragédiák; |
| --- | --- |

50.

megrendülését fejezi ki illegális tengeri migrációs útvonalakon, különösen az Unió déli tengeri határainál történt emberi tragédiák miatt, ahol is az afrikai partokról csónakokkal indulnak emberek kockázatos útra Európa felé; határozottan felszólít sürgős intézkedések megtételére, valamint a származási országokkal folytatott párbeszéd és együttműködés erősítésére, hogy soha többé ne történhessenek ilyen tragédiák;

| 51. | emlékeztet arra, hogy a szabálytalan bevándorlást gyakran bűnözői hálózatok működtetik, amelyek eddig a közös európai fellépésnél hatékonyabbnak bizonyultak; meggyőződése, hogy ezek a hálózatok felelősek azért, hogy évente több száz ember leli halálát a tengeren; emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak a nemzetközi kötelezettségek betartása mellett közös felelősségük van a tengeri életmentés területén; ezért felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy kettőzzék meg erőfeszítéseiket az EU különböző részein előforduló szervezett bűnözés, emberkereskedelem és –csempészet elleni küzdelemben, és mindenekelőtt törekedjenek az összes hálózat felszámolására, nem csupán a csempészeket leleplezve, akik a rendszer látható részét képezik, hanem azokat is, akik a rendszer csúcsán állnak és a legnagyobb hasznot húzzák ezekből a bűncselekményekből; |
| --- | --- |

51.

emlékeztet arra, hogy a szabálytalan bevándorlást gyakran bűnözői hálózatok működtetik, amelyek eddig a közös európai fellépésnél hatékonyabbnak bizonyultak; meggyőződése, hogy ezek a hálózatok felelősek azért, hogy évente több száz ember leli halálát a tengeren; emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak a nemzetközi kötelezettségek betartása mellett közös felelősségük van a tengeri életmentés területén; ezért felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy kettőzzék meg erőfeszítéseiket az EU különböző részein előforduló szervezett bűnözés, emberkereskedelem és –csempészet elleni küzdelemben, és mindenekelőtt törekedjenek az összes hálózat felszámolására, nem csupán a csempészeket leleplezve, akik a rendszer látható részét képezik, hanem azokat is, akik a rendszer csúcsán állnak és a legnagyobb hasznot húzzák ezekből a bűncselekményekből;

| 52. | felhívja a Bizottságot, hogy a tranzit- és származási országokban tegye intenzívebbé a szabálytalan bevándorlás veszélyeivel foglalkozó, figyelemfelhívó programokat; |
| --- | --- |

52.

felhívja a Bizottságot, hogy a tranzit- és származási országokban tegye intenzívebbé a szabálytalan bevándorlás veszélyeivel foglalkozó, figyelemfelhívó programokat;

| 53. | üdvözli a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárait foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciókról szóló új irányelv elfogadását, és hatékony eszköznek tekinti azt a migráns munkavállalók kizsákmányolásának visszaszorításában, valamint az illegális bevándorlás egyik fő kiváltó tényezője vonzó jellegének csökkentésében; |
| --- | --- |

53.

üdvözli a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárait foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciókról szóló új irányelv elfogadását, és hatékony eszköznek tekinti azt a migráns munkavállalók kizsákmányolásának visszaszorításában, valamint az illegális bevándorlás egyik fő kiváltó tényezője vonzó jellegének csökkentésében;

| 54. | sürgeti a tagállamokat, hogy ne késlekedjenek az illegális bevándorlókat foglalkoztató munkaadókkal szemben szankciókat kilátásba helyező új irányelv átültetésével; |
| --- | --- |

54.

sürgeti a tagállamokat, hogy ne késlekedjenek az illegális bevándorlókat foglalkoztató munkaadókkal szemben szankciókat kilátásba helyező új irányelv átültetésével;

| 55. | úgy véli, hogy a szabálytalan – embertelen és drámai – migráció megszüntetése érdekében feltétlenül szükség van a párbeszéd csatornáinak megerősítésére és együttműködési megállapodások létrehozására a származási országokkal; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy a szabálytalan – embertelen és drámai – migráció megszüntetése érdekében feltétlenül szükség van a párbeszéd csatornáinak megerősítésére és együttműködési megállapodások létrehozására a származási országokkal;

| 56. | véleménye szerint a FRONTEX (Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség) – költségvetési eszközeinek az Európai Parlament nyomására történt többszöri megnövelése ellenére – még mindig nem koordinálja hatékonyan az Unió külső határain tett ellenőrzési erőfeszítéseket, nagyrészt a harmadik országok bevonására irányuló törekvés hiánya miatt, különösen a tengeri műveletek tekintetében; |
| --- | --- |

56.

véleménye szerint a FRONTEX (Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség) – költségvetési eszközeinek az Európai Parlament nyomására történt többszöri megnövelése ellenére – még mindig nem koordinálja hatékonyan az Unió külső határain tett ellenőrzési erőfeszítéseket, nagyrészt a harmadik országok bevonására irányuló törekvés hiánya miatt, különösen a tengeri műveletek tekintetében;

| 57. | üdvözli a FRONTEX mandátumának felülvizsgálatára vonatkozó javaslatra irányuló bizottsági kezdeményezést, és úgy véli, hogy az ügynökséget sürgősen meg kell erősíteni, különösen koordinációs és azon képességének az érintett tagállamok kérésére történő fejlesztése révén, hogy állandó missziókat koordináljon a nagy migrációs nyomásnak kitett területeken, illetve harmadik országokkal együttműködjön; úgy gondolja, hogy a FRONTEX kockázatelemző és hírszerző kapacitásának növelésére is hangsúlyt kell helyezni; |
| --- | --- |

57.

üdvözli a FRONTEX mandátumának felülvizsgálatára vonatkozó javaslatra irányuló bizottsági kezdeményezést, és úgy véli, hogy az ügynökséget sürgősen meg kell erősíteni, különösen koordinációs és azon képességének az érintett tagállamok kérésére történő fejlesztése révén, hogy állandó missziókat koordináljon a nagy migrációs nyomásnak kitett területeken, illetve harmadik országokkal együttműködjön; úgy gondolja, hogy a FRONTEX kockázatelemző és hírszerző kapacitásának növelésére is hangsúlyt kell helyezni;

| 58. | véleménye szerint a FRONTEX-nek elegendő – és nem csak pénzügyi – erőforrásokra van szüksége megbízásának jelentőségteljes végrehajtásához, és a szabálytalan bevándorlás elleni küzdelmet szolgáló új technológiák alkalmazására hív fel, felszólítja a tagállamokat a műszaki eszközök közös összegyűjtésének a fokozására, a Bizottságot pedig jogalkotási javaslatok előterjesztésére a kötelező szolidaritás bevezetése érdekében, a gyorsreagálású határvédelmi csapatok (RABIT) tekintetében tervezetthez hasonló alapon; |
| --- | --- |

58.

véleménye szerint a FRONTEX-nek elegendő – és nem csak pénzügyi – erőforrásokra van szüksége megbízásának jelentőségteljes végrehajtásához, és a szabálytalan bevándorlás elleni küzdelmet szolgáló új technológiák alkalmazására hív fel, felszólítja a tagállamokat a műszaki eszközök közös összegyűjtésének a fokozására, a Bizottságot pedig jogalkotási javaslatok előterjesztésére a kötelező szolidaritás bevezetése érdekében, a gyorsreagálású határvédelmi csapatok (RABIT) tekintetében tervezetthez hasonló alapon;

| 59. | felszólítja a FRONTEX-et és a Bizottságot, hogy vizsgálják meg és mérjék fel annak a lehetőségét, hogy hogyan szerezhetné be a FRONTEX a saját eszközeit, illetve annak követelményeit, hogy ha a FRONTEX tengeri műveleteit egy uniós parti őrséggé fejlesztenék a tagállamok saját határellenőrzési hatásköreinek aláaknázása nélkül; |
| --- | --- |

59.

felszólítja a FRONTEX-et és a Bizottságot, hogy vizsgálják meg és mérjék fel annak a lehetőségét, hogy hogyan szerezhetné be a FRONTEX a saját eszközeit, illetve annak követelményeit, hogy ha a FRONTEX tengeri műveleteit egy uniós parti őrséggé fejlesztenék a tagállamok saját határellenőrzési hatásköreinek aláaknázása nélkül;

| 60. | úgy véli, hogy a FRONTEX csak akkor lehet valóban hatékony, ha fokozzák az olyan kiegészítő tevékenységekre irányuló erőfeszítéseket, mint például a visszafogadás és a harmadik országokkal való együttműködés; felszólítja a Bizottságot, hogy e tekintetben támogassa a FRONTEX-et; |
| --- | --- |

60.

úgy véli, hogy a FRONTEX csak akkor lehet valóban hatékony, ha fokozzák az olyan kiegészítő tevékenységekre irányuló erőfeszítéseket, mint például a visszafogadás és a harmadik országokkal való együttműködés; felszólítja a Bizottságot, hogy e tekintetben támogassa a FRONTEX-et;

| 61. | támogatja a FRONTEX szakrészlegeinek létrehozását, hogy az ügynökség ezeken keresztül foglalkozhasson a különösen érzékeny határokon fennálló konkrét helyzetekkel és azokat jobban értékelhesse, különös tekintettel a keleti szárazföldi határokra és a déli tengeri határokra; |
| --- | --- |

61.

támogatja a FRONTEX szakrészlegeinek létrehozását, hogy az ügynökség ezeken keresztül foglalkozhasson a különösen érzékeny határokon fennálló konkrét helyzetekkel és azokat jobban értékelhesse, különös tekintettel a keleti szárazföldi határokra és a déli tengeri határokra;

| 62. | megállapítja, hogy a jogi kifejezések értelmezésében, a nemzetközi tengerjog értelmezésében, valamint a nemzeti jogszabályokban és eljárásokban mutatkozó különbségek mind hátráltatták a FRONTEX műveleteit; átfogó tanulmányok elvégzésére szólít fel, közös megközelítés keresése, valamint a nemzeti jogszabályok és eljárások között mutatkozó, ellentmondásos különbségek rendezése érdekében; |
| --- | --- |

62.

megállapítja, hogy a jogi kifejezések értelmezésében, a nemzetközi tengerjog értelmezésében, valamint a nemzeti jogszabályokban és eljárásokban mutatkozó különbségek mind hátráltatták a FRONTEX műveleteit; átfogó tanulmányok elvégzésére szólít fel, közös megközelítés keresése, valamint a nemzeti jogszabályok és eljárások között mutatkozó, ellentmondásos különbségek rendezése érdekében;

| 63. | a FRONTEX és a nemzeti szervek és ügynökségek közötti további és állandó együttműködésre szólít fel; |
| --- | --- |

63.

a FRONTEX és a nemzeti szervek és ügynökségek közötti további és állandó együttműködésre szólít fel;

| 64. | az EUROSUR elképzelésének továbbfejlesztésére szólít fel, a tagállamok közötti koordináció javítása révén is; |
| --- | --- |

64.

az EUROSUR elképzelésének továbbfejlesztésére szólít fel, a tagállamok közötti koordináció javítása révén is;

| 65. | megállapítja, hogy a halászok, a magánhajók és a magán alkalmazottak a tengeren gyakran előbb találkoznak illegális bevándorlókkal, mint az adott ország haditengerészete; hangsúlyozza, hogy e felek világosabb tájékoztatására van szükség a nemzetközi jog szerinti azon kötelezettségeiket illetően, hogy a veszélyben levő bevándorlóknak segítsenek, és kompenzációs mechanizmus létrehozására szólít fel a mentési műveletek eredményeként elveszett munkáért; |
| --- | --- |

65.

megállapítja, hogy a halászok, a magánhajók és a magán alkalmazottak a tengeren gyakran előbb találkoznak illegális bevándorlókkal, mint az adott ország haditengerészete; hangsúlyozza, hogy e felek világosabb tájékoztatására van szükség a nemzetközi jog szerinti azon kötelezettségeiket illetően, hogy a veszélyben levő bevándorlóknak segítsenek, és kompenzációs mechanizmus létrehozására szólít fel a mentési műveletek eredményeként elveszett munkáért;

| 66. | hangsúlyozza, hogy egyértelműen megbízható statisztikák szükségesek a szabálytalan migráció elleni uniós szintű küzdelem konkrét eszközeinek létrehozásához, és felhívja a Bizottságot, hogy tegye meg az e statisztikák biztosításához szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

66.

hangsúlyozza, hogy egyértelműen megbízható statisztikák szükségesek a szabálytalan migráció elleni uniós szintű küzdelem konkrét eszközeinek létrehozásához, és felhívja a Bizottságot, hogy tegye meg az e statisztikák biztosításához szükséges intézkedéseket;

Visszatérés

| 67. | véleménye szerint azokat, a tagállamok területén engedély nélkül tartózkodó migránsokat, akik nem jogosultak nemzetközi védelemre, kötelezni kell az Európai Unió területének elhagyására; e tekintetben tudomásul veszi a visszatérésről szóló irányelv elfogadását, és kéri a tagállamokat, hogy az irányelv átültetése keretében ügyeljenek a saját belső joguk által már előírt kedvezőbb rendelkezések megőrzésére; felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a visszatéréseket a törvények és az érintett személyek emberi méltóságának teljes mértékű tiszteletben tartásával bonyolítsák le, előnyben részesítve az önkéntes visszatérést; |
| --- | --- |

67.

véleménye szerint azokat, a tagállamok területén engedély nélkül tartózkodó migránsokat, akik nem jogosultak nemzetközi védelemre, kötelezni kell az Európai Unió területének elhagyására; e tekintetben tudomásul veszi a visszatérésről szóló irányelv elfogadását, és kéri a tagállamokat, hogy az irányelv átültetése keretében ügyeljenek a saját belső joguk által már előírt kedvezőbb rendelkezések megőrzésére; felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a visszatéréseket a törvények és az érintett személyek emberi méltóságának teljes mértékű tiszteletben tartásával bonyolítsák le, előnyben részesítve az önkéntes visszatérést;

| 68. | arra szólít fel, hogy a zárt és nyitott befogadó állomásokon hozzák létre a visszatéréssel kapcsolatos tanácsadó szolgálatok rendszerét, amelyek kapcsolattartó pontként szolgálnak a visszatéréssel kapcsolatos segítségnyújtásról többet megtudni kívánó személyek számára; |
| --- | --- |

68.

arra szólít fel, hogy a zárt és nyitott befogadó állomásokon hozzák létre a visszatéréssel kapcsolatos tanácsadó szolgálatok rendszerét, amelyek kapcsolattartó pontként szolgálnak a visszatéréssel kapcsolatos segítségnyújtásról többet megtudni kívánó személyek számára;

| 69. | felhívja a Bizottságot, hogy a származási országban alakítsa ki a társadalmi és szakmai visszailleszkedési mechanizmusok nyomon követését és támogatását a már visszatért migránsok számára; |
| --- | --- |

69.

felhívja a Bizottságot, hogy a származási országban alakítsa ki a társadalmi és szakmai visszailleszkedési mechanizmusok nyomon követését és támogatását a már visszatért migránsok számára;

| 70. | kéri a tagállamokat, hogy visszafogadási politikájukat a kétoldalú megállapodások helyett inkább egy közösségi politika keretébe illesszék be; |
| --- | --- |

70.

kéri a tagállamokat, hogy visszafogadási politikájukat a kétoldalú megállapodások helyett inkább egy közösségi politika keretébe illesszék be;

| 71. | a visszafogadási megállapodásokkal kapcsolatban kéri, hogy az Európai Parlament és annak illetékes bizottságai kapjanak rendszeres tájékoztatást a harmadik országokkal folytatott tárgyalások teljes ideje alatt, azok alakulásáról és az esetleg felmerülő akadályokról; |
| --- | --- |

71.

a visszafogadási megállapodásokkal kapcsolatban kéri, hogy az Európai Parlament és annak illetékes bizottságai kapjanak rendszeres tájékoztatást a harmadik országokkal folytatott tárgyalások teljes ideje alatt, azok alakulásáról és az esetleg felmerülő akadályokról;

| 72. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamok kizárólag olyan harmadik országokkal kössenek kétoldalú visszafogadási megállapodásokat, amelyek teljes körű biztosítékokat nyújtanak a visszafogadott személyek emberi jogainak tiszteletben tartására, és aláírták az 1951. évi Genfi Egyezményt; |
| --- | --- |

72.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamok kizárólag olyan harmadik országokkal kössenek kétoldalú visszafogadási megállapodásokat, amelyek teljes körű biztosítékokat nyújtanak a visszafogadott személyek emberi jogainak tiszteletben tartására, és aláírták az 1951. évi Genfi Egyezményt;

| 73. | felszólítja a Bizottságot, hogy törekedjen hatékonyan betartatni a harmadik országokkal azon kötelezettségüket, hogy visszafogadják az EU területén illegálisan tartózkodó állampolgáraikat, a 2000. június 23-i Cotonou-i Megállapodás 13. cikkével összhangban; felszólít e rendelkezések megerősítésére az új AKCS (afrikai, karibi és csendes-óceáni országok) megállapodás tárgyalásai során; |
| --- | --- |

73.

felszólítja a Bizottságot, hogy törekedjen hatékonyan betartatni a harmadik országokkal azon kötelezettségüket, hogy visszafogadják az EU területén illegálisan tartózkodó állampolgáraikat, a 2000. június 23-i Cotonou-i Megállapodás 13. cikkével összhangban; felszólít e rendelkezések megerősítésére az új AKCS (afrikai, karibi és csendes-óceáni országok) megállapodás tárgyalásai során;

| 74. | hangsúlyozza, hogy a visszatérési politikában egy valódi európai megközelítésre van szükség, a visszatérési határozatok kölcsönös elismerésén keresztül; nagyobb fokú együttműködést sürget a tagállamok között a visszatérési műveletek végrehajtása, valamint a FRONTEX szerepének a közös visszatérési műveletekben való megerősítése tekintetében; |
| --- | --- |

74.

hangsúlyozza, hogy a visszatérési politikában egy valódi európai megközelítésre van szükség, a visszatérési határozatok kölcsönös elismerésén keresztül; nagyobb fokú együttműködést sürget a tagállamok között a visszatérési műveletek végrehajtása, valamint a FRONTEX szerepének a közös visszatérési műveletekben való megerősítése tekintetében;

| 75. | felszólít az együttműködés megerősítésére – többek között konzuli együttműködés révén – a származási és tranzitországokkal a visszafogadási eljárások megkönnyítése érdekében, és felszólítja a Bizottságot a hatályos visszafogadási megállapodások értékelésére, annak érdekében, hogy megkönnyítsék végrehajtásukat és tanulságokat vonjanak le, amelyek felhasználhatók lesznek a jövőbeni megállapodások tárgyalásakor; |
| --- | --- |

75.

felszólít az együttműködés megerősítésére – többek között konzuli együttműködés révén – a származási és tranzitországokkal a visszafogadási eljárások megkönnyítése érdekében, és felszólítja a Bizottságot a hatályos visszafogadási megállapodások értékelésére, annak érdekében, hogy megkönnyítsék végrehajtásukat és tanulságokat vonjanak le, amelyek felhasználhatók lesznek a jövőbeni megállapodások tárgyalásakor;

| 76. | felhívja a Tanácsot, hogy mérlegelje jogszabályi rendelkezések bevezetését egy európai úti okmány létrehozására, amelyet az illegálisan tartózkodó, harmadik országbeli állampolgárok számára állítanak ki, hogy megkönnyítsék a harmadik országokba való visszafogadásukat; fel kell lépni annak érdekében, hogy az európai úti okmányt beépítsék az Unió visszafogadási megállapodásaiba, hogy az kötelező érvényű legyen az érintett harmadik országokra nézve; |
| --- | --- |

76.

felhívja a Tanácsot, hogy mérlegelje jogszabályi rendelkezések bevezetését egy európai úti okmány létrehozására, amelyet az illegálisan tartózkodó, harmadik országbeli állampolgárok számára állítanak ki, hogy megkönnyítsék a harmadik országokba való visszafogadásukat; fel kell lépni annak érdekében, hogy az európai úti okmányt beépítsék az Unió visszafogadási megállapodásaiba, hogy az kötelező érvényű legyen az érintett harmadik országokra nézve;

Szolidaritás és bevándorlás

A tagállamok közötti koordináció

| 77. | mélységesen sajnálja, hogy a tagállamok nem tanúsítanak kellő mértékű szolidaritást az egyre növekvő bevándorlási problémák iránt; felszólít a 2007–2013 közötti időszakra szóló, szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása keretprogram (21) és négy pénzügyi eszközének sürgős felülvizsgálatára, hogy tükrözhessék a növekvő migrációs nyomásból fakadó új tényeket és alkalmazhatók legyenek sürgető helyzetekben, például a tömeges migrációs hullámok kezelésére; |
| --- | --- |

77.

mélységesen sajnálja, hogy a tagállamok nem tanúsítanak kellő mértékű szolidaritást az egyre növekvő bevándorlási problémák iránt; felszólít a 2007–2013 közötti időszakra szóló, szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása keretprogram (21) és négy pénzügyi eszközének sürgős felülvizsgálatára, hogy tükrözhessék a növekvő migrációs nyomásból fakadó új tényeket és alkalmazhatók legyenek sürgető helyzetekben, például a tömeges migrációs hullámok kezelésére;

| 78. | üdvözli a tagállamok által a fent említett Európai Bevándorlási és Menekültügyi Paktumban a szolidaritás szükségességével kapcsolatban tett kötelezettségvállalásokat; különösen üdvözli az önkéntes tehermegosztási mechanizmus beépítését, amely lehetővé teszi, hogy az EU-n belül átcsoportosítsák a nemzetközi védelemben részesülőket az olyan tagállamokból, ahol a nemzeti menekültügyi rendszerre egyedi és aránytalan mértékű nyomás nehezül, különösen a többi tagállamhoz viszonyított földrajzi vagy demográfiai helyzetükből adódóan, és felhívja a tagállamokat, hogy hajtsák végre ezeket a kötelezettségvállalásokat; üdvözli, hogy az EU 2009. évi költségvetéséből 5 millió eurót utaltak ki e célra az Európai Menekültügyi Alap keretében; ragaszkodik azonban ahhoz, hogy kötelező erejű eszközöket vezessenek be; felszólítja a Bizottságot, hogy késedelem nélkül hajtsa végre e mechanizmust és haladéktalanul terjesszen elő jogalkotási kezdeményezést egy ilyen mechanizmus európai szinten, állandó jelleggel történő létrehozására vonatkozóan; |
| --- | --- |

78.

üdvözli a tagállamok által a fent említett Európai Bevándorlási és Menekültügyi Paktumban a szolidaritás szükségességével kapcsolatban tett kötelezettségvállalásokat; különösen üdvözli az önkéntes tehermegosztási mechanizmus beépítését, amely lehetővé teszi, hogy az EU-n belül átcsoportosítsák a nemzetközi védelemben részesülőket az olyan tagállamokból, ahol a nemzeti menekültügyi rendszerre egyedi és aránytalan mértékű nyomás nehezül, különösen a többi tagállamhoz viszonyított földrajzi vagy demográfiai helyzetükből adódóan, és felhívja a tagállamokat, hogy hajtsák végre ezeket a kötelezettségvállalásokat; üdvözli, hogy az EU 2009. évi költségvetéséből 5 millió eurót utaltak ki e célra az Európai Menekültügyi Alap keretében; ragaszkodik azonban ahhoz, hogy kötelező erejű eszközöket vezessenek be; felszólítja a Bizottságot, hogy késedelem nélkül hajtsa végre e mechanizmust és haladéktalanul terjesszen elő jogalkotási kezdeményezést egy ilyen mechanizmus európai szinten, állandó jelleggel történő létrehozására vonatkozóan;

| 79. | üdvözli a dublini rendelet átdolgozását és a dublini rendszer szerinti átadások felfüggesztésére irányuló mechanizmusra nézve javasolt rendelkezéseket, amennyiben aggályok merülnek fel a tekintetben, hogy a dublini rendszer szerinti átadások azt eredményezhetik, hogy a kérelmezők a felelős tagállamban nem részesülnek megfelelő szintű védelemben, különösen a befogadási feltételek és a menedékjogi eljáráshoz való hozzáférés tekintetében, valamint olyan esetekben, amikor ezek a dublini rendszer szerinti átadások növelnék azon tagállamok terhét, amelyekre sajátos és aránytalan nyomás nehezedik, különösen földrajzi vagy demográfiai helyzetük miatt; hangsúlyozza azonban, hogy ezek a rendelkezések az összes tagállamra vonatkozó, kétszeresen kötelező eszköz bevezetése nélkül egy valamely tagállamot komolyan támogató, hatékony eszköz helyett inkább politikai nyilatkozattá válnának; |
| --- | --- |

79.

üdvözli a dublini rendelet átdolgozását és a dublini rendszer szerinti átadások felfüggesztésére irányuló mechanizmusra nézve javasolt rendelkezéseket, amennyiben aggályok merülnek fel a tekintetben, hogy a dublini rendszer szerinti átadások azt eredményezhetik, hogy a kérelmezők a felelős tagállamban nem részesülnek megfelelő szintű védelemben, különösen a befogadási feltételek és a menedékjogi eljáráshoz való hozzáférés tekintetében, valamint olyan esetekben, amikor ezek a dublini rendszer szerinti átadások növelnék azon tagállamok terhét, amelyekre sajátos és aránytalan nyomás nehezedik, különösen földrajzi vagy demográfiai helyzetük miatt; hangsúlyozza azonban, hogy ezek a rendelkezések az összes tagállamra vonatkozó, kétszeresen kötelező eszköz bevezetése nélkül egy valamely tagállamot komolyan támogató, hatékony eszköz helyett inkább politikai nyilatkozattá válnának;

| 80. | üdvözli a az ujjlenyomatok összehasonlítását célzó „Eurodac” létrehozásáról szóló átdolgozott rendeletre irányuló bizottsági javaslatot, és emlékezteti a tagállamokat azon kötelezettségükre, hogy az Eurodacról szóló jelenlegi rendelet értelmében ujjlenyomatot kell venniük és adatokat kell küldeniük; álláspontja szerint a biometrikus adatokat – például az ujjlenyomatokat – a határellenőrzési műveletek hatékonyságának fokozása érdekében ki kell használni; |
| --- | --- |

80.

üdvözli a az ujjlenyomatok összehasonlítását célzó „Eurodac” létrehozásáról szóló átdolgozott rendeletre irányuló bizottsági javaslatot, és emlékezteti a tagállamokat azon kötelezettségükre, hogy az Eurodacról szóló jelenlegi rendelet értelmében ujjlenyomatot kell venniük és adatokat kell küldeniük; álláspontja szerint a biometrikus adatokat – például az ujjlenyomatokat – a határellenőrzési műveletek hatékonyságának fokozása érdekében ki kell használni;

Együttműködés harmadik országokkal

| 81. | sajnálja, hogy a harmadik országokkal folytatott együttműködés nem hozott megfelelő eredményeket, Spanyolország harmadik országokkal – például Szenegállal és más szubszaharai afrikai és észak-afrikai országokkal – folytatott, figyelemre méltó együttműködését kivéve; felszólít a tranzitországként és származási országként azonosított harmadik országok célzott támogatására, hatékony határigazgatási rendszerük kiépítésének segítése érdekében, a FRONTEX határügyi támogató misszióinak bevonásával ezekben az országokban; |
| --- | --- |

81.

sajnálja, hogy a harmadik országokkal folytatott együttműködés nem hozott megfelelő eredményeket, Spanyolország harmadik országokkal – például Szenegállal és más szubszaharai afrikai és észak-afrikai országokkal – folytatott, figyelemre méltó együttműködését kivéve; felszólít a tranzitországként és származási országként azonosított harmadik országok célzott támogatására, hatékony határigazgatási rendszerük kiépítésének segítése érdekében, a FRONTEX határügyi támogató misszióinak bevonásával ezekben az országokban;

| 82. | emlékezteti a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy a származási és tranzitországokkal létrejött párbeszédnek a Tripoliban, Rabatban és Lisszabonban a migráció és a fejlesztés kérdéséről tartott EU–Afrika miniszteri találkozókon kijelölt irányban történő folytatása lényegbevágó; |
| --- | --- |

82.

emlékezteti a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy a származási és tranzitországokkal létrejött párbeszédnek a Tripoliban, Rabatban és Lisszabonban a migráció és a fejlesztés kérdéséről tartott EU–Afrika miniszteri találkozókon kijelölt irányban történő folytatása lényegbevágó;

| 83. | „a migrációval kapcsolatos általános megközelítés” (22), a migrációval és fejlesztéssel foglalkozó, 2006-os „rabati folyamat”, valamint a 2007 decemberében elfogadott, migrációs, mobilitási és foglalkoztatási EU–Afrika partnerség keretében kialakított politikai eszközök végrehajtására szólít fel; |
| --- | --- |

83.

„a migrációval kapcsolatos általános megközelítés” (22), a migrációval és fejlesztéssel foglalkozó, 2006-os „rabati folyamat”, valamint a 2007 decemberében elfogadott, migrációs, mobilitási és foglalkoztatási EU–Afrika partnerség keretében kialakított politikai eszközök végrehajtására szólít fel;

| 84. | hangsúlyozza a fejlesztési politika jelentőségét a tranzitországként és származási országként azonosított harmadik országokban, amely eszköze lehet annak, hogy a bevándorlás problémáját még a gyökerénél kezeljék; felszólít az Unió bevándorlási és fejlesztési politikáinak hatékonyabb összehangolására, a stratégiai célkitűzések – úgy mint a millenniumi fejlesztési célok – teljes mértékű figyelembe vétele mellett; |
| --- | --- |

84.

hangsúlyozza a fejlesztési politika jelentőségét a tranzitországként és származási országként azonosított harmadik országokban, amely eszköze lehet annak, hogy a bevándorlás problémáját még a gyökerénél kezeljék; felszólít az Unió bevándorlási és fejlesztési politikáinak hatékonyabb összehangolására, a stratégiai célkitűzések – úgy mint a millenniumi fejlesztési célok – teljes mértékű figyelembe vétele mellett;

| 85. | ugyanakkor megállapítja, hogy a fejlesztési politika nem jelentheti a migráció egyetlen alternatíváját, mert általános fejlődés nem lehetséges állandó mobilitás nélkül; |
| --- | --- |

85.

ugyanakkor megállapítja, hogy a fejlesztési politika nem jelentheti a migráció egyetlen alternatíváját, mert általános fejlődés nem lehetséges állandó mobilitás nélkül;

| 86. | a Nemzetközi Migrációs Szervezettel és más nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködés megerősítésére szólít fel az új regionális irodák létrehozását illetően azokon az érzékeny területeken, ahol – többek között – a jogszerű migrációval vagy a bevándorlók önkéntes visszatérésével kapcsolatban gyakorlati segítségnyújtásra van szükség; |
| --- | --- |

86.

a Nemzetközi Migrációs Szervezettel és más nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködés megerősítésére szólít fel az új regionális irodák létrehozását illetően azokon az érzékeny területeken, ahol – többek között – a jogszerű migrációval vagy a bevándorlók önkéntes visszatérésével kapcsolatban gyakorlati segítségnyújtásra van szükség;

| 87. | hangsúlyozza a migrációs tájékoztatási és igazgatási központok létrehozásának fontosságát, mint amilyet 2008 októberében Maliban avattak fel; úgy gondolja, hogy ezek a központok a lehetséges migránsok, a visszatérő migránsok és az EU-ban tartózkodó migránsokat érintő ügyek kezelése révén jelentősen hozzá tudnának járulni a migrációs problémák rendezéséhez; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a szükséges információt az EU-Afrika partnerség keretében más központok létrehozását szolgáló projektekkel kapcsolatban, és arra kéri a Bizottságot, hogy a keleti szomszédos országokban vizsgálja meg ilyen központok létrehozásának lehetőségét; |
| --- | --- |

87.

hangsúlyozza a migrációs tájékoztatási és igazgatási központok létrehozásának fontosságát, mint amilyet 2008 októberében Maliban avattak fel; úgy gondolja, hogy ezek a központok a lehetséges migránsok, a visszatérő migránsok és az EU-ban tartózkodó migránsokat érintő ügyek kezelése révén jelentősen hozzá tudnának járulni a migrációs problémák rendezéséhez; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a szükséges információt az EU-Afrika partnerség keretében más központok létrehozását szolgáló projektekkel kapcsolatban, és arra kéri a Bizottságot, hogy a keleti szomszédos országokban vizsgálja meg ilyen központok létrehozásának lehetőségét;

| 88. | hangsúlyozza, hogy a származási és tranzitországokkal kötött valamennyi megállapodásba bele kell foglalni a bevándorlási ügyekben folytatott együttműködésről szóló fejezeteket, és egy nagyra törő politika kidolgozására hív fel harmadik országokkal a rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén, az emberkereskedelemben érintett nemzetközi bűnszervezetek elleni küzdelem és az érintett személyek bíróság elé állítása érdekében, az Europol és az Eurojust bevonásával; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy fokozza a harmadik országoknak nyújtott támogatását, ideértve a pénzügyi és a technikai támogatást, hogy a szabálytalan bevándorlást, a kábítószerrel kapcsolatos tevékenységeket és a szervezett bűnözést visszaszorító gazdasági és társadalmi feltételeket teremtsen; |
| --- | --- |

88.

hangsúlyozza, hogy a származási és tranzitországokkal kötött valamennyi megállapodásba bele kell foglalni a bevándorlási ügyekben folytatott együttműködésről szóló fejezeteket, és egy nagyra törő politika kidolgozására hív fel harmadik országokkal a rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén, az emberkereskedelemben érintett nemzetközi bűnszervezetek elleni küzdelem és az érintett személyek bíróság elé állítása érdekében, az Europol és az Eurojust bevonásával; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy fokozza a harmadik országoknak nyújtott támogatását, ideértve a pénzügyi és a technikai támogatást, hogy a szabálytalan bevándorlást, a kábítószerrel kapcsolatos tevékenységeket és a szervezett bűnözést visszaszorító gazdasági és társadalmi feltételeket teremtsen;

| 89. | kéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a Zöld-foki-szigetekkel kötött megállapodáshoz hasonló átfogó európai megállapodások tárgyalását, haladjon előre a Marokkóval, Szenegállal és Líbiával folytatott átfogó tárgyalásokon és mozdítsa elő megállapodások létrejöttét a legfőbb származási országokkal; |
| --- | --- |

89.

kéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a Zöld-foki-szigetekkel kötött megállapodáshoz hasonló átfogó európai megállapodások tárgyalását, haladjon előre a Marokkóval, Szenegállal és Líbiával folytatott átfogó tárgyalásokon és mozdítsa elő megállapodások létrejöttét a legfőbb származási országokkal;

| 90. | a harmadik országok támogatására szólít fel nemzeti jogszabályi keretük kidolgozása, valamint bevándorlási és menedékjogi rendszerek létrehozása terén, a nemzetközi jog teljes mértékű tiszteletben tartásával, és felszólítja a tranzitországként szolgáló harmadik országokat is, hogy írják alá és tartsák tiszteletben az 1951. évi genfi egyezményt; |
| --- | --- |

90.

a harmadik országok támogatására szólít fel nemzeti jogszabályi keretük kidolgozása, valamint bevándorlási és menedékjogi rendszerek létrehozása terén, a nemzetközi jog teljes mértékű tiszteletben tartásával, és felszólítja a tranzitországként szolgáló harmadik országokat is, hogy írják alá és tartsák tiszteletben az 1951. évi genfi egyezményt;

| 91. | kéri a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a „környezeti menekültek” kérdését, vagyis azon migránsokét, akik napjainkban nem tekinthetők gazdasági menekülteknek, és akiket a genfi egyezmény értelmében nem ismernek el menekültként; |
| --- | --- |

91.

kéri a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a „környezeti menekültek” kérdését, vagyis azon migránsokét, akik napjainkban nem tekinthetők gazdasági menekülteknek, és akiket a genfi egyezmény értelmében nem ismernek el menekültként;

*

* *

| 92. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

92.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 76., 2009.3.31., 34. o.

(2)  13440/08. sz. tanácsi dokumentum.

(3)  HL L 348., 2008.12.24., 98. o.

(4)  HL L 199., 2007.7.31., 30. o.

(5)  A 7204/08. sz. tanácsi dokumentum.

(6)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0087.

(7)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0069.

(8)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0047.

(9)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0633.

(10)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0557.

(11)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0558.

(12)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0385.

(13)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0168.

(14)  HL C 219 E., 2008.8.28., 215. o.

(15)  HL C 219 E., 2008.8.28., 223. o.

(16)  HL C 303 E., 2006.12.13., 845. o.

(17)  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

(18)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

(19)  HL L 373., 2004.12.21., 37. o.

(20)  A/RES/45/158.

(21)  COM(2005)0123.

(22)  COM(2006)0735.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/35

---

2009. április 22., szerdaA TEN-T politika jövőjéről szóló zöld könyv

P6_TA(2009)0258

Az Európai Parlament 2009. április 22-i állásfoglalása a TEN-T hálózat jövőjéről szóló zöld könyvről (2008/2218(INI))

2010/C 184 E/07

Az Európai Parlament,

tekintettel a 2009. február 4-i„Zöld könyv a területi kohézióról: TEN-T: Szakpolitikai felülvizsgálat” című bizottsági közleményre (COM(2009)0044),

tekintettel az európai gazdasági fellendülés tervéről szóló, 2008. november 26-i bizottsági közleményre (COM(2008)0800),

tekintettel a Tanácsnak a szállítmányozás környezetbaráttá tételéről hozott következtetéseire, ahogyan azokat a Közlekedési, Távközlési és Energiaügyi Tanács 2008. december 8–9-i ülésén elfogadta,

tekintettel a „Tartsuk mozgásban Európát! – Fenntartható mobilitás kontinensünk számára – Az Európai Bizottság 2001. évi közlekedéspolitikai fehér könyvének félidei felülvizsgálata” című 2006. június 22-i bizottsági közleményre (COM(2006)0314),

tekintettel a 2008. január 23-i, a „2020-ra 20-20 % – Az éghajlatváltozásból származó lehetőségek Európa számára” című bizottsági közleményre (COM(2008)0030),

tekintettel a 2007. október 18-i, „A teherfuvarozási logisztikáról szóló cselekvési terv” című bizottsági közleményre (COM(2007)0607),

tekintettel a 2008. május 14-i, a 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó kohéziós politikai stratégiákról és programokról folytatott tárgyalások eredményeiről szóló bizottsági közleményre (COM(2008)0301),

tekintettel a 2009. január 20-i, a transzeurópai közlekedési hálózat iránymutatásainak 2004–2005 között történt végrehajtásáról szóló bizottsági jelentésre (COM(2009)0005),

tekintettel a lisszaboni stratégiáról szóló 2009. március 11-i állásfoglalására (1),

tekintettel az „Európai teherszállítási politika: a fenntartható mobilitás kulcsa” című, 2007. szeptember 5-i állásfoglalására (2),

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A6-0224/2009),

| A. | mivel a TEN-T politika politikai meghatározása – ahogyan ezt a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról szóló, 1996. július 23-i 1692/96/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (3), illetve a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról szóló 1692/96/EK határozat módosításáról szóló, 2004. április 29-i 884/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (4) ismerteti – egy 30, főként nemzeti érdekek ihlette, elsőbbséget élvező projektet tartalmazó „kívánságlistát” eredményezett, |
| --- | --- |

A.

mivel a TEN-T politika politikai meghatározása – ahogyan ezt a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról szóló, 1996. július 23-i 1692/96/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (3), illetve a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról szóló 1692/96/EK határozat módosításáról szóló, 2004. április 29-i 884/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (4) ismerteti – egy 30, főként nemzeti érdekek ihlette, elsőbbséget élvező projektet tartalmazó „kívánságlistát” eredményezett,

| B. | mivel javítani kell a vasúti és tengeri teherszállítás közúti teherszállításéhoz viszonyított külső versenyképességét az autópályák, a tengeri útvonalak és a vasúti teherszállítási folyosók kiegyensúlyozott igénybevétele érdekében, |
| --- | --- |

B.

mivel javítani kell a vasúti és tengeri teherszállítás közúti teherszállításéhoz viszonyított külső versenyképességét az autópályák, a tengeri útvonalak és a vasúti teherszállítási folyosók kiegyensúlyozott igénybevétele érdekében,

| C. | mivel a 30 elsőbbséget élvező projekt nyomán a Bizottság a 2007–2013-as pénzügyi keretből 20 000 000 000 eurós támogatást javasolt a transzeurópai közlekedési hálózat egészére, amely végül a Tanács nyomatékos kérésére 8 000 000 000 euróra csökkent, amelyből csak 5 300 000 000 euró jut az elsőbbségi projektek megvalósítására, |
| --- | --- |

C.

mivel a 30 elsőbbséget élvező projekt nyomán a Bizottság a 2007–2013-as pénzügyi keretből 20 000 000 000 eurós támogatást javasolt a transzeurópai közlekedési hálózat egészére, amely végül a Tanács nyomatékos kérésére 8 000 000 000 euróra csökkent, amelyből csak 5 300 000 000 euró jut az elsőbbségi projektek megvalósítására,

| D. | mivel az Európai Unió köztudottan képtelen megfelelni a TEN-T hálózatok finanszírozása tekintetében a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól szóló, 2007. június 20-i 680/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) lefektetett szabályoknak, ami bizonytalanságot kelt a projektek finanszírozásának tervezése terén, |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unió köztudottan képtelen megfelelni a TEN-T hálózatok finanszírozása tekintetében a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól szóló, 2007. június 20-i 680/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) lefektetett szabályoknak, ami bizonytalanságot kelt a projektek finanszírozásának tervezése terén,

| E. | mivel meg kell erősíteni a Bizottság azon képességét, hogy folytassa azokat a főbb, határokon átnyúló projekteket – különösen a vasúti ágazatban –, amelyek az érintett tagállamok között folyamatos és szorosabb együttműködést igényelnek, finanszírozásuk több évre kiterjed és időben túlnyúlnak a többéves pénzügyi kereten, |
| --- | --- |

E.

mivel meg kell erősíteni a Bizottság azon képességét, hogy folytassa azokat a főbb, határokon átnyúló projekteket – különösen a vasúti ágazatban –, amelyek az érintett tagállamok között folyamatos és szorosabb együttműködést igényelnek, finanszírozásuk több évre kiterjed és időben túlnyúlnak a többéves pénzügyi kereten,

| F. | mivel a fent említett, 2008. május 14-i bizottsági közleményhez csatolt mellékletek szerint a közlekedési projektekre szánt előirányzatok 49 %-át utakra, 31 %-át vasutakra és 9 %-át városi közlekedésre fordítják, ám az nem derül ki egyértelműen, hogy mely konkrét projekteket társfinanszírozzák, |
| --- | --- |

F.

mivel a fent említett, 2008. május 14-i bizottsági közleményhez csatolt mellékletek szerint a közlekedési projektekre szánt előirányzatok 49 %-át utakra, 31 %-át vasutakra és 9 %-át városi közlekedésre fordítják, ám az nem derül ki egyértelműen, hogy mely konkrét projekteket társfinanszírozzák,

| 1. | elismeri, hogy az uniós szállítási infrastruktúrapolitika kidolgozására irányuló első erőfeszítéseknek – az Európai Iparosok Kerekasztala (ERT) során „hiányzó kötelékek” ihletése mellett – „A közös közlekedési politika fejlődésének jövője” című, 1992. december 2-i bizottsági közlemény adott lendületet, „a gazdasági növekedés, versenyképesség és foglalkoztatás megvalósításával” indokolva ezt, a próbálkozásokat helyes útra pedig Karel Van Miert egykori közlekedési biztos terelte; megjegyzi, hogy a közösségi pénzügyi támogatás transzeurópai hálózatok területén történő nyújtásának általános szabályairól szóló, 1995. szeptember 18-i 2236/95/EK tanácsi rendelet (6) és a 884/2004/EK határozat a fent említett célok elérésére törekedett; továbbá felhívja a figyelmet arra, hogy Loyola de Palacio alelnök, energia- és közlekedésügyi biztos is ösztönözte e politikát; |
| --- | --- |

1.

elismeri, hogy az uniós szállítási infrastruktúrapolitika kidolgozására irányuló első erőfeszítéseknek – az Európai Iparosok Kerekasztala (ERT) során „hiányzó kötelékek” ihletése mellett – „A közös közlekedési politika fejlődésének jövője” című, 1992. december 2-i bizottsági közlemény adott lendületet, „a gazdasági növekedés, versenyképesség és foglalkoztatás megvalósításával” indokolva ezt, a próbálkozásokat helyes útra pedig Karel Van Miert egykori közlekedési biztos terelte; megjegyzi, hogy a közösségi pénzügyi támogatás transzeurópai hálózatok területén történő nyújtásának általános szabályairól szóló, 1995. szeptember 18-i 2236/95/EK tanácsi rendelet (6) és a 884/2004/EK határozat a fent említett célok elérésére törekedett; továbbá felhívja a figyelmet arra, hogy Loyola de Palacio alelnök, energia- és közlekedésügyi biztos is ösztönözte e politikát;

| 2. | úgy véli, hogy a TEN-T koordinátorok jelentései a további koordinációhoz és a legfontosabb projektek közül kiválasztott korlátozott számú projekt integrálásához szolgáltatnak érdekes példát; ezért kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák a már futó elsőbbségi projektek megerősítésére irányuló erőfeszítéseiket; úgy véli, hogy a közép- és hosszú távú beruházásokat folytatni kell a teljes hálózat kiépítése céljából; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a TEN-T koordinátorok jelentései a további koordinációhoz és a legfontosabb projektek közül kiválasztott korlátozott számú projekt integrálásához szolgáltatnak érdekes példát; ezért kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák a már futó elsőbbségi projektek megerősítésére irányuló erőfeszítéseiket; úgy véli, hogy a közép- és hosszú távú beruházásokat folytatni kell a teljes hálózat kiépítése céljából;

| 3. | üdvözli a fent említett, 2009. február 4-i bizottsági közlemény korai előterjesztését, amelynek célja az EU szállítási infrastruktúrája, illetve a TEN-T politika alapos felülvizsgálata a szállítás, a határokon átnyúló mobilitás, a pénzügyek, a gazdaság, a szociális helyzet, a biztonság és a környezetvédelem terén felmerülő jelenlegi és jövőbeni kihívások tükrében; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a fent említett, 2009. február 4-i bizottsági közlemény korai előterjesztését, amelynek célja az EU szállítási infrastruktúrája, illetve a TEN-T politika alapos felülvizsgálata a szállítás, a határokon átnyúló mobilitás, a pénzügyek, a gazdaság, a szociális helyzet, a biztonság és a környezetvédelem terén felmerülő jelenlegi és jövőbeni kihívások tükrében;

| 4. | e tekintetben nem látja értelmét a „TEN-T fogalmi pillér” homályos fogalma bevezetésének, mivel az túlterhelné a prioritási listát; úgy véli, hogy a Bizottság kifejezett célkitűzése ellenére egy kifejezetten fogalmiként megjelenő pillér nem képes javítani a TEN-T politika hitelességét, amely sokkal inkább konkrét projektek kidolgozásával érhető el; |
| --- | --- |

4.

e tekintetben nem látja értelmét a „TEN-T fogalmi pillér” homályos fogalma bevezetésének, mivel az túlterhelné a prioritási listát; úgy véli, hogy a Bizottság kifejezett célkitűzése ellenére egy kifejezetten fogalmiként megjelenő pillér nem képes javítani a TEN-T politika hitelességét, amely sokkal inkább konkrét projektek kidolgozásával érhető el;

| 5. | ezért egyetért azzal, hogy egységesebb és integráltabb hálózati szemléletet kell kialakítani, amely az utas- és teherszállítás által támasztott, intermodális kapcsolatok iránti igényt tükrözi; ezért hangsúlyozza, hogy elsőbbséget kell tulajdonítani a vasútnak, a kikötőknek, a fenntartható tengeri és belvízi utaknak és hátországi összeköttetéseiknek vagy az új tagállamokkal és azokon belül létrejövő infrastrukturális kapcsolatokban található, a különböző közlekedési módozatokat összekapcsoló csomópontoknak, és hogy különös figyelmet kell fordítani a határokon átnyúló közlekedési útvonalakra, valamint a repülőtereket és a tengeri kikötőket nagyobb mértékben integrálni kell a transzeurópai hálózatokba; hangsúlyozza, hogy figyelmet kell fordítani a polgári közlekedés és a teherszállítás eltérő, ám egymást kiegészítő igényeire; javasolja a tagállamoknak és a regionális hatóságoknak, hogy javítsák a közbenső állomások és a helyi összekapcsolódások TEN-T-hez való kapcsolatát a peremhelyzetből adódó költségek minimálisra csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

5.

ezért egyetért azzal, hogy egységesebb és integráltabb hálózati szemléletet kell kialakítani, amely az utas- és teherszállítás által támasztott, intermodális kapcsolatok iránti igényt tükrözi; ezért hangsúlyozza, hogy elsőbbséget kell tulajdonítani a vasútnak, a kikötőknek, a fenntartható tengeri és belvízi utaknak és hátországi összeköttetéseiknek vagy az új tagállamokkal és azokon belül létrejövő infrastrukturális kapcsolatokban található, a különböző közlekedési módozatokat összekapcsoló csomópontoknak, és hogy különös figyelmet kell fordítani a határokon átnyúló közlekedési útvonalakra, valamint a repülőtereket és a tengeri kikötőket nagyobb mértékben integrálni kell a transzeurópai hálózatokba; hangsúlyozza, hogy figyelmet kell fordítani a polgári közlekedés és a teherszállítás eltérő, ám egymást kiegészítő igényeire; javasolja a tagállamoknak és a regionális hatóságoknak, hogy javítsák a közbenső állomások és a helyi összekapcsolódások TEN-T-hez való kapcsolatát a peremhelyzetből adódó költségek minimálisra csökkentése érdekében;

| 6. | kéri a Bizottságot, hogy kiemelten támogassa azokat az elsőbbségi projekteket, amelyek keretében intermodális csatlakozásokat és kölcsönösen következetesen átjárható rendszereket magában foglaló, több tagállamon áthaladó útvonalak létesülnek; hangsúlyozza, hogy a gazdasági térségeknek ezen elsőbbségi projektek mentén történő összekapcsolása nemzeti feladat; |
| --- | --- |

6.

kéri a Bizottságot, hogy kiemelten támogassa azokat az elsőbbségi projekteket, amelyek keretében intermodális csatlakozásokat és kölcsönösen következetesen átjárható rendszereket magában foglaló, több tagállamon áthaladó útvonalak létesülnek; hangsúlyozza, hogy a gazdasági térségeknek ezen elsőbbségi projektek mentén történő összekapcsolása nemzeti feladat;

| 7. | örömmel veszi tudomásul, hogy a környezetkímélő közlekedési formák a listára került elsőbbségi projektek aránytalanul nagy részét teszik ki; ezzel összefüggésben kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa ezen arány fenntartását a jövőben is, amikor a projektek végrehajtására kerül a sor; |
| --- | --- |

7.

örömmel veszi tudomásul, hogy a környezetkímélő közlekedési formák a listára került elsőbbségi projektek aránytalanul nagy részét teszik ki; ezzel összefüggésben kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa ezen arány fenntartását a jövőben is, amikor a projektek végrehajtására kerül a sor;

| 8. | hangsúlyozza, hogy az európai infrastrukturális politikába be kell építeni az éghajlatvédelmet és valamennyi közlekedési mód fenntartható fejlesztését annak érdekében, hogy megfeleljen a CO2-kibocsátás csökkentésére irányuló uniós célkitűzéseknek; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy az európai infrastrukturális politikába be kell építeni az éghajlatvédelmet és valamennyi közlekedési mód fenntartható fejlesztését annak érdekében, hogy megfeleljen a CO2-kibocsátás csökkentésére irányuló uniós célkitűzéseknek;

| 9. | kéri a Bizottságot, hogy biztassa arra a tagállamokat, hogy a TEN-T projektekkel kapcsolatos döntéshozatali és tervezési folyamatokba építsék be az olyan európai környezetvédelmi jogszabályokat, mint a Natura 2000, a SEA, a levegőminőségi irányelv, a vízügyi keretirányelv, a madarakról és az élőhelyekről szóló irányelvek, valamint az Európai Környezetvédelmi Ügynökség által elkészítendő, a közlekedésre és a környezetre vonatkozó mutatókat tartalmazó TERM-jelentések (közlekedési és környezeti jelentéstételi mechanizmus); |
| --- | --- |

9.

kéri a Bizottságot, hogy biztassa arra a tagállamokat, hogy a TEN-T projektekkel kapcsolatos döntéshozatali és tervezési folyamatokba építsék be az olyan európai környezetvédelmi jogszabályokat, mint a Natura 2000, a SEA, a levegőminőségi irányelv, a vízügyi keretirányelv, a madarakról és az élőhelyekről szóló irányelvek, valamint az Európai Környezetvédelmi Ügynökség által elkészítendő, a közlekedésre és a környezetre vonatkozó mutatókat tartalmazó TERM-jelentések (közlekedési és környezeti jelentéstételi mechanizmus);

| 10. | sürgeti a Bizottságot, hogy csökkentse minimálisra a közös érdekre vonatkozó nyilatkozatokhoz és a környezetvédelmi jogszabályok alkalmazásához kapcsolódó, nem érthető vagy ellentmondásos rendelkezések számát; ezenkívül úgy véli, hogy a TEN-T státusz projekteknek történő megadása után a tagállamoknak nem szabad visszaélniük a (9) bekezdésben említett európai jogszabályokkal a TEN-T projektek megvalósításának blokkolása érdekében; |
| --- | --- |

10.

sürgeti a Bizottságot, hogy csökkentse minimálisra a közös érdekre vonatkozó nyilatkozatokhoz és a környezetvédelmi jogszabályok alkalmazásához kapcsolódó, nem érthető vagy ellentmondásos rendelkezések számát; ezenkívül úgy véli, hogy a TEN-T státusz projekteknek történő megadása után a tagállamoknak nem szabad visszaélniük a (9) bekezdésben említett európai jogszabályokkal a TEN-T projektek megvalósításának blokkolása érdekében;

| 11. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az európai szállítási infrastruktúrára vonatkozó politika szempontjából számottevő tényezőként vegye figyelembe az olyan új fejleményeket, mint a pénzpiaci világválság, a demográfiai változások, az EU bővülése, az új szomszédos országok, valamint a keleti és mediterrán országokkal való élénk kapcsolatok; |
| --- | --- |

11.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az európai szállítási infrastruktúrára vonatkozó politika szempontjából számottevő tényezőként vegye figyelembe az olyan új fejleményeket, mint a pénzpiaci világválság, a demográfiai változások, az EU bővülése, az új szomszédos országok, valamint a keleti és mediterrán országokkal való élénk kapcsolatok;

| 12. | hangsúlyozza – különösen a gazdasági válság jellemezte jelenlegi helyzetben –, hogy a TEN-T fejlesztése és az európai uniós közlekedés integrálása a szomszédos országok közlekedésével a legmegbízhatóbb módja annak, hogy biztosítsuk az Unióban a belső piac és a társadalmi kohézió hosszú távú fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza – különösen a gazdasági válság jellemezte jelenlegi helyzetben –, hogy a TEN-T fejlesztése és az európai uniós közlekedés integrálása a szomszédos országok közlekedésével a legmegbízhatóbb módja annak, hogy biztosítsuk az Unióban a belső piac és a társadalmi kohézió hosszú távú fenntarthatóságát;

| 13. | kéri a Bizottságot, hogy tegyen fokozottabb erőfeszítéseket a területfejlesztés (az Európai Unió területfejlesztési menetrendje, valamint a területi kohézió elve) és a közlekedéspolitikai tervezés európai összehangolásának javítására a régiók elérhetőségének a régiók közötti hálózatok fejlesztése révén történő javítása figyelembe vételével; megjegyzi, hogy tekintetbe kell venni a hegyvidéki, partvidéki vagy szigeteken fekvő, központi, periférikus, és más jellegű, határ menti területek közötti óriási különbségeket, valamint a városi mobilitási rendszerek a TEN-T-be való jobb integrálásának szükségességét; |
| --- | --- |

13.

kéri a Bizottságot, hogy tegyen fokozottabb erőfeszítéseket a területfejlesztés (az Európai Unió területfejlesztési menetrendje, valamint a területi kohézió elve) és a közlekedéspolitikai tervezés európai összehangolásának javítására a régiók elérhetőségének a régiók közötti hálózatok fejlesztése révén történő javítása figyelembe vételével; megjegyzi, hogy tekintetbe kell venni a hegyvidéki, partvidéki vagy szigeteken fekvő, központi, periférikus, és más jellegű, határ menti területek közötti óriási különbségeket, valamint a városi mobilitási rendszerek a TEN-T-be való jobb integrálásának szükségességét;

| 14. | kéri a bizottságot, hogy különösképp helyezze előtérbe a fő vasúti, közúti és belvízi útvonalakra vonatkozó kulcsfontosságú projekteket annak érdekében, hogy biztosítsa az új tagállamokkal és a harmadik országokkal való határokon átnyúló összeköttetéseket; |
| --- | --- |

14.

kéri a bizottságot, hogy különösképp helyezze előtérbe a fő vasúti, közúti és belvízi útvonalakra vonatkozó kulcsfontosságú projekteket annak érdekében, hogy biztosítsa az új tagállamokkal és a harmadik országokkal való határokon átnyúló összeköttetéseket;

| 15. | ezzel összefüggésben azt javasolja, hogy az Európai Területfejlesztési Tervet (ETFT) használják a tervezés alapjaként, és az Európai Területrendezési Megfigyelő Hálózat (ESPON) által elkészített, rendelkezésre álló tanulmányokat használják a közlekedésfejlesztésre vonatkozó tudományos, tervezésközpontú háttér-információkként; |
| --- | --- |

15.

ezzel összefüggésben azt javasolja, hogy az Európai Területfejlesztési Tervet (ETFT) használják a tervezés alapjaként, és az Európai Területrendezési Megfigyelő Hálózat (ESPON) által elkészített, rendelkezésre álló tanulmányokat használják a közlekedésfejlesztésre vonatkozó tudományos, tervezésközpontú háttér-információkként;

| 16. | hangsúlyozza, hogy mind a lisszaboni stratégia, mind a fellendülési terv céljait fel kell használni a TEN-T-politikák kidolgozása során, hiszen az e politikák nyújtotta mobilitás, hozzáférhetőség és logisztika kulcsfontosságú az EU versenyképessége és a területi kohézió szempontjából; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy mind a lisszaboni stratégia, mind a fellendülési terv céljait fel kell használni a TEN-T-politikák kidolgozása során, hiszen az e politikák nyújtotta mobilitás, hozzáférhetőség és logisztika kulcsfontosságú az EU versenyképessége és a területi kohézió szempontjából;

| 17. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a zöld folyosók, vasúti teherszállítási hálózatok, az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer (ERTMS) folyosói, a tengeri gyorsforgalmi utak, pl. a rövid távú tengeri szállításra használt útvonalak, a korlátozott kapacitású, meglévő belvízi útvonalak vagy az elégtelen kapacitással rendelkező zsilipek, szárazföldi kikötők, logisztikai platformok, városi közlekedési csomópontok, a TEN-T hálózatnak az európai szomszédságpolitika országaira való tervezett kibővítésének valamint a keleti és mediterrán országoknak egy intermodális TEN-T koncepcióba való integrálásával dolgozzanak ki egy kevésbé környezetkárosító, kisebb olajfogyasztással járó és biztonságosabb szállítási módok igénybe vétele érdekében tervezett fellépéseken alapuló, a különböző közlekedési módozatokat összekapcsoló TEN-T koncepciót; ezen túlmenően kéri, hogy biztosítsák a jelenlegi és a jövőbeni TEN-T keretrendszer és a vasúti teherszállítási folyosókra vonatkozó jogalkotási javaslatok egységességét; |
| --- | --- |

17.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a zöld folyosók, vasúti teherszállítási hálózatok, az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer (ERTMS) folyosói, a tengeri gyorsforgalmi utak, pl. a rövid távú tengeri szállításra használt útvonalak, a korlátozott kapacitású, meglévő belvízi útvonalak vagy az elégtelen kapacitással rendelkező zsilipek, szárazföldi kikötők, logisztikai platformok, városi közlekedési csomópontok, a TEN-T hálózatnak az európai szomszédságpolitika országaira való tervezett kibővítésének valamint a keleti és mediterrán országoknak egy intermodális TEN-T koncepcióba való integrálásával dolgozzanak ki egy kevésbé környezetkárosító, kisebb olajfogyasztással járó és biztonságosabb szállítási módok igénybe vétele érdekében tervezett fellépéseken alapuló, a különböző közlekedési módozatokat összekapcsoló TEN-T koncepciót; ezen túlmenően kéri, hogy biztosítsák a jelenlegi és a jövőbeni TEN-T keretrendszer és a vasúti teherszállítási folyosókra vonatkozó jogalkotási javaslatok egységességét;

| 18. | megjegyzi, hogy a legutóbbi kutatások szerint az európai infrastrukturális alapok mindössze 1 %-át fordították eddig belvízi útvonalakra; úgy véli, hogy elegendő európai támogatásra van szükség az európai belvízi infrastruktúra fejlesztéséhez annak érdekében, hogy ki lehessen használni a belvízi hajózás mint fenntartható és megbízható közlekedési mód teljes potenciálját; |
| --- | --- |

18.

megjegyzi, hogy a legutóbbi kutatások szerint az európai infrastrukturális alapok mindössze 1 %-át fordították eddig belvízi útvonalakra; úgy véli, hogy elegendő európai támogatásra van szükség az európai belvízi infrastruktúra fejlesztéséhez annak érdekében, hogy ki lehessen használni a belvízi hajózás mint fenntartható és megbízható közlekedési mód teljes potenciálját;

| 19. | kéri a Bizottságot, hogy a hálózat hatékonyságának növelése és a szállítás meggyorsítása érdekében törekedjen a vasúti teherszállítás intenzívebb bővülésének biztosítására; |
| --- | --- |

19.

kéri a Bizottságot, hogy a hálózat hatékonyságának növelése és a szállítás meggyorsítása érdekében törekedjen a vasúti teherszállítás intenzívebb bővülésének biztosítására;

| 20. | ezzel kapcsolatban üdvözli a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatot (COM(2008)0852) és a fent említett, 2007. október 18-i bizottsági közleményt; |
| --- | --- |

20.

ezzel kapcsolatban üdvözli a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatot (COM(2008)0852) és a fent említett, 2007. október 18-i bizottsági közleményt;

| 21. | hangsúlyozza az intermodális szállítás területén az információmegosztás lehetővé tételének fontosságát, az immateriális és a materiális infrastruktúrák (informatikai hálózatok, pl. ERTMS/RIS/ITS/SESAR/Galileo) közötti kapcsolatok előmozdítása és támogatása, az interoperabilitás javítása, a gördülőállomány (vonatokra telepített ERTMS hardver és szoftverállomány, továbbá a tehervagonok zajcsökkentésének) javítása, a zöld logisztika, a különböző közlekedési módozatokat összekapcsoló csatlakozások és csomópontok, a decentralizált, háztól-házig tartó szállítási szolgáltatások, valamint a mobilitásirányítás előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza az intermodális szállítás területén az információmegosztás lehetővé tételének fontosságát, az immateriális és a materiális infrastruktúrák (informatikai hálózatok, pl. ERTMS/RIS/ITS/SESAR/Galileo) közötti kapcsolatok előmozdítása és támogatása, az interoperabilitás javítása, a gördülőállomány (vonatokra telepített ERTMS hardver és szoftverállomány, továbbá a tehervagonok zajcsökkentésének) javítása, a zöld logisztika, a különböző közlekedési módozatokat összekapcsoló csatlakozások és csomópontok, a decentralizált, háztól-házig tartó szállítási szolgáltatások, valamint a mobilitásirányítás előmozdítása érdekében;

| 22. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy harmonizált és szabványos intelligens közlekedési rendszereket fejlesszenek ki a TEN-T hálózat számára annak érdekében, hogy hatékonyabb, gördülékenyebb, biztonságosabb és környezetkímélőbb közlekedési irányítással rendelkezzünk; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy harmonizált és szabványos intelligens közlekedési rendszereket fejlesszenek ki a TEN-T hálózat számára annak érdekében, hogy hatékonyabb, gördülékenyebb, biztonságosabb és környezetkímélőbb közlekedési irányítással rendelkezzünk;

| 23. | javasolja, hogy javítsák a TEN-T végrehajtását azáltal, hogy a TENtec információs rendszerhez hasonló rendszerek révén biztosítják az információhoz való jobb hozzáférést, létrehozva egy, a küszöbértékek meghatározását és a legjobban bevált gyakorlati megoldások cseréjét magában foglaló nyílt koordinációs módszert; |
| --- | --- |

23.

javasolja, hogy javítsák a TEN-T végrehajtását azáltal, hogy a TENtec információs rendszerhez hasonló rendszerek révén biztosítják az információhoz való jobb hozzáférést, létrehozva egy, a küszöbértékek meghatározását és a legjobban bevált gyakorlati megoldások cseréjét magában foglaló nyílt koordinációs módszert;

| 24. | kiemeli, hogy a TEN-T projektekben már működő infrastruktúra hatékonyságát mielőbb fokozni kell – különösen azokban az esetekben, ahol az ilyen projektek végrehajtása már elkezdődött –, hogy a folyosók már rövid távon életképesebbek és hatékonyabbak legyenek, ahelyett, hogy ölbe tett kézzel várjuk az e folyosókra irányuló hosszú távú óriásprojektek megvalósulását; |
| --- | --- |

24.

kiemeli, hogy a TEN-T projektekben már működő infrastruktúra hatékonyságát mielőbb fokozni kell – különösen azokban az esetekben, ahol az ilyen projektek végrehajtása már elkezdődött –, hogy a folyosók már rövid távon életképesebbek és hatékonyabbak legyenek, ahelyett, hogy ölbe tett kézzel várjuk az e folyosókra irányuló hosszú távú óriásprojektek megvalósulását;

| 25. | támogatja a a zöld könyvben a „TEN-T kialakítására javasolt 3. változatot”, vagyis azt a kétrétegű megközelítést, amelyet a jelenlegi TEN-T térképekre épülő átfogó hálózat, és egy „maghálózatot” alkot, mely utóbbi még meghatározásra vár, és elsősorban vasúti, fenntartható vízi útvonalakat és kikötőket, valamint a logisztikai központokkal való összekapcsolásukat foglalja magában; |
| --- | --- |

25.

támogatja a a zöld könyvben a „TEN-T kialakítására javasolt 3. változatot”, vagyis azt a kétrétegű megközelítést, amelyet a jelenlegi TEN-T térképekre épülő átfogó hálózat, és egy „maghálózatot” alkot, mely utóbbi még meghatározásra vár, és elsősorban vasúti, fenntartható vízi útvonalakat és kikötőket, valamint a logisztikai központokkal való összekapcsolásukat foglalja magában;

| 26. | támogatja a „maghálózat” koncepcióját, amely egy földrajzi pillérből és egy fogalmi pillérből áll, ahol is a „fogalmi pillér” olyan kritériumokat és célokat tartalmaz, amely lehetővé teszi, hogy a projekteket, folyosókat és a hálózat részeit időbeli rugalmassággal lehessen meghatározni, és ne mereven, a költségvetési időszak elején a teljes időszakra vonatkozóan; úgy véli, hogy lehetővé kell tenni a TEN-T rugalmas kibővítését a költségvetési időszak során annak érdekében, hogy alkalmazkodni tudjanak a változó piaci feltételekhez; |
| --- | --- |

26.

támogatja a „maghálózat” koncepcióját, amely egy földrajzi pillérből és egy fogalmi pillérből áll, ahol is a „fogalmi pillér” olyan kritériumokat és célokat tartalmaz, amely lehetővé teszi, hogy a projekteket, folyosókat és a hálózat részeit időbeli rugalmassággal lehessen meghatározni, és ne mereven, a költségvetési időszak elején a teljes időszakra vonatkozóan; úgy véli, hogy lehetővé kell tenni a TEN-T rugalmas kibővítését a költségvetési időszak során annak érdekében, hogy alkalmazkodni tudjanak a változó piaci feltételekhez;

| 27. | elismeri, hogy a tagállamok – regionális és helyi hatóságaikkal, a civil társadalom és a helyi lakosság érdekelt feleivel egyeztetve – kulcsszerepet játszanak a szállítási infrastruktúrával kapcsolatos döntéshozatalban, tervezésben és finanszírozásban, beleértve a határokon átnyúló európai szintű koordinációt és együttműködést; kéri a Tanácsot, hogy teremtsen nagyobb összhangot a TEN-T projektekre irányuló felhívásai és az ezekkel kapcsolatos költségvetési döntései között; figyelembe véve az EU pénzügyi keretének félidős felülvizsgálatát, valamint tekintettel az EU fellendülési tervének jelenleg folyó vitájára, kéri a tagállamokat, hogy megfelelően – az eddig létrehozott uniós politikák alapján prioritásként – vegyék figyelembe a TEN-T hálózat részét képező közlekedési infrastruktúrákhoz szükséges pénzügyi támogatás kérdését; |
| --- | --- |

27.

elismeri, hogy a tagállamok – regionális és helyi hatóságaikkal, a civil társadalom és a helyi lakosság érdekelt feleivel egyeztetve – kulcsszerepet játszanak a szállítási infrastruktúrával kapcsolatos döntéshozatalban, tervezésben és finanszírozásban, beleértve a határokon átnyúló európai szintű koordinációt és együttműködést; kéri a Tanácsot, hogy teremtsen nagyobb összhangot a TEN-T projektekre irányuló felhívásai és az ezekkel kapcsolatos költségvetési döntései között; figyelembe véve az EU pénzügyi keretének félidős felülvizsgálatát, valamint tekintettel az EU fellendülési tervének jelenleg folyó vitájára, kéri a tagállamokat, hogy megfelelően – az eddig létrehozott uniós politikák alapján prioritásként – vegyék figyelembe a TEN-T hálózat részét képező közlekedési infrastruktúrákhoz szükséges pénzügyi támogatás kérdését;

| 28. | teljes mértékben egyetért azzal a közösségi céllal, hogy csökkenteni kell az adminisztratív terheket, és ennek érdekében határozottan bátorítja a Bizottságot, hogy a bürokrácia további csökkentése érdekében vizsgálja felül a TEN-T prioritást élvező projektjeinek pénzügyi keretét; |
| --- | --- |

28.

teljes mértékben egyetért azzal a közösségi céllal, hogy csökkenteni kell az adminisztratív terheket, és ennek érdekében határozottan bátorítja a Bizottságot, hogy a bürokrácia további csökkentése érdekében vizsgálja felül a TEN-T prioritást élvező projektjeinek pénzügyi keretét;

| 29. | kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy erősítsék meg az együttműködést a nemzeti szinten folytatott politikák területén annak érdekében, hogy az EK-Szerződés 154. és 155. cikkének megfelelően konzisztenssé tegyék a TEN-T program társfinanszírozását és megvalósítását; |
| --- | --- |

29.

kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy erősítsék meg az együttműködést a nemzeti szinten folytatott politikák területén annak érdekében, hogy az EK-Szerződés 154. és 155. cikkének megfelelően konzisztenssé tegyék a TEN-T program társfinanszírozását és megvalósítását;

| 30. | e tekintetben hangsúlyozza, hogy a pénzügyi válság még inkább megköveteli az Európai Uniótól, a tagállamoktól és a régióktól, hogy a szállítási infrastruktúrával kapcsolatos projektekre vonatkozó döntéseiket megbízható költség-haszon elemzések, a fenntarthatóság és a határokon átívelő európai együttműködések nyújtotta hozzáadott érték kritériumai alapján hozzák meg; |
| --- | --- |

30.

e tekintetben hangsúlyozza, hogy a pénzügyi válság még inkább megköveteli az Európai Uniótól, a tagállamoktól és a régióktól, hogy a szállítási infrastruktúrával kapcsolatos projektekre vonatkozó döntéseiket megbízható költség-haszon elemzések, a fenntarthatóság és a határokon átívelő európai együttműködések nyújtotta hozzáadott érték kritériumai alapján hozzák meg;

| 31. | megjegyzi azonban, hogy a közlekedési infrastruktúrába való beruházás a gazdasági és pénzügyi válság kezelésének egyik kulcsterülete, ezért kéri a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a TEN-T-hez kapcsolódó és a Strukturális és/vagy Kohéziós Alapból finanszírozott infrastrukturális projekteket; kéri a tagállamokat, hogy ezt a szemléletmódot figyelembe véve értékeljék újra beruházási prioritásaikat annak érdekében, hogy felgyorsítsák a felelősségük alá tartozó TEN-T projekteket, különösen a határokon átnyúló szakaszokon; |
| --- | --- |

31.

megjegyzi azonban, hogy a közlekedési infrastruktúrába való beruházás a gazdasági és pénzügyi válság kezelésének egyik kulcsterülete, ezért kéri a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a TEN-T-hez kapcsolódó és a Strukturális és/vagy Kohéziós Alapból finanszírozott infrastrukturális projekteket; kéri a tagállamokat, hogy ezt a szemléletmódot figyelembe véve értékeljék újra beruházási prioritásaikat annak érdekében, hogy felgyorsítsák a felelősségük alá tartozó TEN-T projekteket, különösen a határokon átnyúló szakaszokon;

| 32. | emlékezteti a Bizottságot, hogy a szállítási infrastruktúrával kapcsolatos projekteknek a TEN-T keretében, a kohéziós és regionális alapok, valamint az EBB által történő társfinanszírozása az alábbi feltételeknek kell, hogy megfeleljen: gazdasági életképesség, a fokozott versenyképesség, az egységes piac elősegítése, a környezeti fenntarthatóság, átláthatóság az adófizetők számára és a polgárok bevonása (partnerség elve); hangsúlyozza e tekintetben annak fontosságát, hogy fejlesszék a köz- és magánszféra közötti partnerségeket a TEN-T projektek finanszírozása terén, és hogy rugalmas megoldásokat találjanak az ilyen nagyságrendű munkálatok során felmerülő problémákra (földrajzi, technikai nehézségek, a közvélemény tiltakozása stb.); |
| --- | --- |

32.

emlékezteti a Bizottságot, hogy a szállítási infrastruktúrával kapcsolatos projekteknek a TEN-T keretében, a kohéziós és regionális alapok, valamint az EBB által történő társfinanszírozása az alábbi feltételeknek kell, hogy megfeleljen: gazdasági életképesség, a fokozott versenyképesség, az egységes piac elősegítése, a környezeti fenntarthatóság, átláthatóság az adófizetők számára és a polgárok bevonása (partnerség elve); hangsúlyozza e tekintetben annak fontosságát, hogy fejlesszék a köz- és magánszféra közötti partnerségeket a TEN-T projektek finanszírozása terén, és hogy rugalmas megoldásokat találjanak az ilyen nagyságrendű munkálatok során felmerülő problémákra (földrajzi, technikai nehézségek, a közvélemény tiltakozása stb.);

| 33. | ezzel kapcsolatosan annak biztosítását kéri a Bizottságtól, hogy az EU pénzügyi programjai keretében értékelt projektek vegyék figyelembe az egyéb – uniós alapok által nem támogatott – szükséges beruházásokhoz adott nemzeti finanszírozásra gyakorolt lehetséges hatásaikat; nevezetesen úgy véli, hogy a tagállamok által az uniós támogatásban részesülő projektek kiegészítésére felhasznált előirányzatokat nem kellene bekötő útvonalak fenntartása vagy az azokba való beruházás árán kihelyezni; ennélfogva úgy véli, hogy a projekteket inkább – legalább részben – az alapján kellene megtervezni és értékelni, hogy mennyire képesek beépíteni (és nem figyelmen kívül hagyni) a szükséges kiegészítő bekötőút-infrastruktúra fejlesztését és karbantartását; |
| --- | --- |

33.

ezzel kapcsolatosan annak biztosítását kéri a Bizottságtól, hogy az EU pénzügyi programjai keretében értékelt projektek vegyék figyelembe az egyéb – uniós alapok által nem támogatott – szükséges beruházásokhoz adott nemzeti finanszírozásra gyakorolt lehetséges hatásaikat; nevezetesen úgy véli, hogy a tagállamok által az uniós támogatásban részesülő projektek kiegészítésére felhasznált előirányzatokat nem kellene bekötő útvonalak fenntartása vagy az azokba való beruházás árán kihelyezni; ennélfogva úgy véli, hogy a projekteket inkább – legalább részben – az alapján kellene megtervezni és értékelni, hogy mennyire képesek beépíteni (és nem figyelmen kívül hagyni) a szükséges kiegészítő bekötőút-infrastruktúra fejlesztését és karbantartását;

| 34. | hangsúlyozza az európai légi közlekedési piac az Egységes Európai Égbolt II csomag, valamint a javasolt, „teljes légi közlekedési rendszert előnyben részesítő megközelítés” keretében gyorsan növekvő beruházási igényeit; ezért kéri a Bizottságot, hogy a TEN-T költségvetési keretének felülvizsgálatakor fontolja meg a repülőterek, valamint a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok (ATM/ANS) számára rendelkezésre álló finanszírozás növelését; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza az európai légi közlekedési piac az Egységes Európai Égbolt II csomag, valamint a javasolt, „teljes légi közlekedési rendszert előnyben részesítő megközelítés” keretében gyorsan növekvő beruházási igényeit; ezért kéri a Bizottságot, hogy a TEN-T költségvetési keretének felülvizsgálatakor fontolja meg a repülőterek, valamint a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok (ATM/ANS) számára rendelkezésre álló finanszírozás növelését;

| 35. | megjegyzi, hogy mélyrehatóbb kutatásra van szükség a szállítási infrastruktúra finanszírozása terén folytatott leginkább bevált és leghatékonyabb gyakorlatok, valamint ezek versenyképességre és a mennyiségi és minőségi szempontú foglalkoztatásra gyakorolt pozitív hatásai tekintetében, valamint e gyakorlatok továbbfejlesztésére, beleértve a köz- és magánszféra közötti partnerségek vonatkozásában e területen gyűjtött tapasztalatokat, ahogy ezek elemzése a Bizottság jelenlegi tanulmányaiban már meg is jelenik; |
| --- | --- |

35.

megjegyzi, hogy mélyrehatóbb kutatásra van szükség a szállítási infrastruktúra finanszírozása terén folytatott leginkább bevált és leghatékonyabb gyakorlatok, valamint ezek versenyképességre és a mennyiségi és minőségi szempontú foglalkoztatásra gyakorolt pozitív hatásai tekintetében, valamint e gyakorlatok továbbfejlesztésére, beleértve a köz- és magánszféra közötti partnerségek vonatkozásában e területen gyűjtött tapasztalatokat, ahogy ezek elemzése a Bizottság jelenlegi tanulmányaiban már meg is jelenik;

| 36. | hangsúlyozza, hogy munkacsoportot kellene létrehozni a TEN-T Végrehajtó Ügynökségén belül annak érdekében, hogy növeljék a köz- és magánszféra közötti partnerségek felhasználását egyes elsődleges fontosságú projektek vagy szakaszok finanszírozása érdekében, és hogy terjesszék a megoldásokat mint legjobban bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy munkacsoportot kellene létrehozni a TEN-T Végrehajtó Ügynökségén belül annak érdekében, hogy növeljék a köz- és magánszféra közötti partnerségek felhasználását egyes elsődleges fontosságú projektek vagy szakaszok finanszírozása érdekében, és hogy terjesszék a megoldásokat mint legjobban bevált gyakorlatokat;

| 37. | hangsúlyozza, hogy a köz- és magánszféra közötti partnerségekre és az Európai Befektetési Bankra való fokozott hagyatkozás nem lehet a többgenerációs periódus alatt megtérülő nagyszabású projektekre adott költségvetési támogatások jelentős részének helyettesítője; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy a köz- és magánszféra közötti partnerségekre és az Európai Befektetési Bankra való fokozott hagyatkozás nem lehet a többgenerációs periódus alatt megtérülő nagyszabású projektekre adott költségvetési támogatások jelentős részének helyettesítője;

| 38. | támogatja azt, hogy a tagállamok a 2009–2010-es pénzügyi terv félidős felülvizsgálata kapcsán gondolják újra a TEN-T költségvetését az egyéb projektek és az azokkal együtt járó vasúti és vízi útvonalak fejlesztésére irányuló törekvések drasztikus leépítésének visszafordítása tekintetében; |
| --- | --- |

38.

támogatja azt, hogy a tagállamok a 2009–2010-es pénzügyi terv félidős felülvizsgálata kapcsán gondolják újra a TEN-T költségvetését az egyéb projektek és az azokkal együtt járó vasúti és vízi útvonalak fejlesztésére irányuló törekvések drasztikus leépítésének visszafordítása tekintetében;

| 39. | hangsúlyozza, hogy a kölcsönökből fakadó tőkeáttételi hatás növelése érdekében az útdíjakból befolyó jövedelem egy bizonyos százalékát a TEN-T projektek finanszírozására kellene fordítani; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy a kölcsönökből fakadó tőkeáttételi hatás növelése érdekében az útdíjakból befolyó jövedelem egy bizonyos százalékát a TEN-T projektek finanszírozására kellene fordítani;

| 40. | kéri a Bizottságot, hogy tegyen közzé kiválasztott példákat azokról a határon átnyúló regionális vasúti összeköttetésekről, amelyeket felszámoltak vagy használaton kívül helyeztek, különös előnyben részesítve azokat, amelyek összekapcsolódhatnának a TEN-T-vel, |
| --- | --- |

40.

kéri a Bizottságot, hogy tegyen közzé kiválasztott példákat azokról a határon átnyúló regionális vasúti összeköttetésekről, amelyeket felszámoltak vagy használaton kívül helyeztek, különös előnyben részesítve azokat, amelyek összekapcsolódhatnának a TEN-T-vel,

| 41. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tekintsék az Eurovelo-hálózatot és a Vasfüggöny-útvonalat úgy, mint lehetőségeket a határokon átnyúló európai kerékpár-infrastruktúra hálózatának népszerűsítésére, támogatva a környezetbarát közlekedést és a fenntartható turizmust; |
| --- | --- |

41.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tekintsék az Eurovelo-hálózatot és a Vasfüggöny-útvonalat úgy, mint lehetőségeket a határokon átnyúló európai kerékpár-infrastruktúra hálózatának népszerűsítésére, támogatva a környezetbarát közlekedést és a fenntartható turizmust;

| 42. | kéri a Bizottságot, hogy a teljes TEN vasúthálózat versenyképességének fokozása érdekében – mandátumának lejártáig – tegyen jogalkotási kezdeményezésre irányuló javaslatot a belföldi vasúti személyszállítási piac 2012. január 1-től kezdődő megnyitására; |
| --- | --- |

42.

kéri a Bizottságot, hogy a teljes TEN vasúthálózat versenyképességének fokozása érdekében – mandátumának lejártáig – tegyen jogalkotási kezdeményezésre irányuló javaslatot a belföldi vasúti személyszállítási piac 2012. január 1-től kezdődő megnyitására;

| 43. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a határ menti szakaszokon lassan halad az elsőbbségi projektek végrehajtása, különös tekintettel a Pireneusokra, amely alapvető fontosságú az Ibériai-félsziget és Franciaország számára; |
| --- | --- |

43.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a határ menti szakaszokon lassan halad az elsőbbségi projektek végrehajtása, különös tekintettel a Pireneusokra, amely alapvető fontosságú az Ibériai-félsziget és Franciaország számára;

| 44. | arra biztatja a Bizottságot, hogy továbbra is vonja be a Parlamentet és az Európai Tanácsot (több)éves javaslataiba és a TEN-T projektek társfinanszírozásának meghatározására irányuló döntésekbe; |
| --- | --- |

44.

arra biztatja a Bizottságot, hogy továbbra is vonja be a Parlamentet és az Európai Tanácsot (több)éves javaslataiba és a TEN-T projektek társfinanszírozásának meghatározására irányuló döntésekbe;

| 45. | kéri a Bizottságot, hogy rendszeresen, de legalább évenként egyszer tegyen jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak minden elsődleges fontosságú projektre vonatkozóan minden egyes projekt aktuális állásáról, a projekt költségeinek megbízhatóságáról, az egyes projektek megvalósíthatóságáról és a projekt végrehajtásának időzítéséről; |
| --- | --- |

45.

kéri a Bizottságot, hogy rendszeresen, de legalább évenként egyszer tegyen jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak minden elsődleges fontosságú projektre vonatkozóan minden egyes projekt aktuális állásáról, a projekt költségeinek megbízhatóságáról, az egyes projektek megvalósíthatóságáról és a projekt végrehajtásának időzítéséről;

| 46. | kéri a Bizottságot és az EBB-t, hogy nyújtsanak be éves listát a Parlamentnek és a Tanácsnak a specifikus, társfinanszírozott projektekről a regionális, kohéziós és EBB-társfinanszírozású TEN-T projektek esetén, ahogy az a TEN-T társfinanszírozás esetében már működik; |
| --- | --- |

46.

kéri a Bizottságot és az EBB-t, hogy nyújtsanak be éves listát a Parlamentnek és a Tanácsnak a specifikus, társfinanszírozott projektekről a regionális, kohéziós és EBB-társfinanszírozású TEN-T projektek esetén, ahogy az a TEN-T társfinanszírozás esetében már működik;

| 47. | hangsúlyozza, hogy ökológiai és gazdasági szempontból számos esetben csak az olyan multimodális közlekedési rendszerek életképesek és fenntarthatóak a jövőben is, amelyek egy adott szállítási útvonalon lehetővé teszik a különböző közlekedési eszközök használatát; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy ökológiai és gazdasági szempontból számos esetben csak az olyan multimodális közlekedési rendszerek életképesek és fenntarthatóak a jövőben is, amelyek egy adott szállítási útvonalon lehetővé teszik a különböző közlekedési eszközök használatát;

| 48. | hangsúlyozza, hogy az újonnan kibővített schengeni térségben a Nyugat- és Kelet-Európa közötti közlekedési infrastruktúra rendkívül nagy jelentőséggel bír a gazdasági növekedés lehetősége szempontjából, különösen az ehhez kapcsolódó új tagállamokban; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy Kelet- és Nyugat-Európa között építsék ki és támogassák a nemzetközi közúti és vasúti összeköttetéseket, és a helyi, regionális és nemzeti hatóságokkal együttműködésben végrehajtott egyedi cselekvési programon keresztül támogassa különösen a határokon átnyúló közlekedési infrastruktúrát; ugyancsak rámutat arra, hogy a TEN-T hálózatok és a harmadik országok közlekedési hálózatai közötti összeköttetések javításával különösen javulni fog a határ menti területek helyzete, továbbá ez hozzáadott értéket teremt a régiók közötti együttműködés és az egész EU számára; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy az újonnan kibővített schengeni térségben a Nyugat- és Kelet-Európa közötti közlekedési infrastruktúra rendkívül nagy jelentőséggel bír a gazdasági növekedés lehetősége szempontjából, különösen az ehhez kapcsolódó új tagállamokban; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy Kelet- és Nyugat-Európa között építsék ki és támogassák a nemzetközi közúti és vasúti összeköttetéseket, és a helyi, regionális és nemzeti hatóságokkal együttműködésben végrehajtott egyedi cselekvési programon keresztül támogassa különösen a határokon átnyúló közlekedési infrastruktúrát; ugyancsak rámutat arra, hogy a TEN-T hálózatok és a harmadik országok közlekedési hálózatai közötti összeköttetések javításával különösen javulni fog a határ menti területek helyzete, továbbá ez hozzáadott értéket teremt a régiók közötti együttműködés és az egész EU számára;

| 49. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

49.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0120.

(2)  HL C 187. E, 2008.7.24., 154. o.

(3)  HL L 15., 1997.1.17., 1. o.

(4)  HL L 167., 2004.4.30., 1. o.

(5)  HL L 162., 2007.6.22., 1. o.

(6)  HL L 228., 1995.9.23., 1. o.

---

2009. április 23., csütörtök

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/41 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/41

---

2009. április 23., csütörtökAz erdőirtás és az erdőpusztulás

P6_TA(2009)0306

Az Európai Parlament 2009. április 23-i állásfoglalása az erdőirtás és az erdőpusztulás okozta kihívások kezeléséről az éghajlatváltozás és a biodiverzitás csökkenése elleni küzdelemben

2010/C 184 E/08

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság „Az erdőirtás és az erdőpusztulás okozta kihívások kezelése az éghajlatváltozás és a biodiverzitás csökkenése elleni küzdelemben” című 2008. október 17-i közleményére (COM(2008)0645),

tekintettel az európai erdők védelmével foglalkozó, 2007. novemberében Varsóban megtartott ötödik miniszteri konferencia keretében kötött megállapodásokra az éghajlatváltozás erdők állapotára gyakorolt hatásának értékelése, valamint a fenntartható erdőgazdálkodási politika végrehajtása tekintetében,

tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az EU a globális felmelegedés mértékét 2 °C-ra kívánja korlátozni és felére kívánja csökkenteni a biológiai sokféleség csökkenését, mivel az Eliasch-felülvizsgálat becslése szerint évente 17-33 milliárd dollárra lesz szükség ahhoz, hogy az erdőirtást 2030-ig a felére csökkentsék, |
| --- | --- |

A.

mivel az EU a globális felmelegedés mértékét 2 °C-ra kívánja korlátozni és felére kívánja csökkenteni a biológiai sokféleség csökkenését, mivel az Eliasch-felülvizsgálat becslése szerint évente 17-33 milliárd dollárra lesz szükség ahhoz, hogy az erdőirtást 2030-ig a felére csökkentsék,

| B. | mivel a fenntartható erdőgazdálkodás alapvető jelentőséggel bír az erdőirtás elleni küzdelem tekintetében és a gazdasági fejlődés egyik fontos szempontját képviseli, |
| --- | --- |

B.

mivel a fenntartható erdőgazdálkodás alapvető jelentőséggel bír az erdőirtás elleni küzdelem tekintetében és a gazdasági fejlődés egyik fontos szempontját képviseli,

| C. | mivel az erdőirtás a globális üvegházhatású gázkibocsátások mintegy 20 %-áért felelős, a biológiai sokféleség csökkenésének egyik fő kiváltó oka és súlyos veszélyt jelent a fejlődésre, különösen a szegények megélhetésére nézve, |
| --- | --- |

C.

mivel az erdőirtás a globális üvegházhatású gázkibocsátások mintegy 20 %-áért felelős, a biológiai sokféleség csökkenésének egyik fő kiváltó oka és súlyos veszélyt jelent a fejlődésre, különösen a szegények megélhetésére nézve,

| D. | mivel az erdőirtás riasztó méreteket ölt, évente 13 millió hektár erdőt érint és többsége a trópusi esőerdőket – ugyanakkor bizonyos mértékben Európát, különösen Közép- és Kelet-Európát is – érinti, |
| --- | --- |

D.

mivel az erdőirtás riasztó méreteket ölt, évente 13 millió hektár erdőt érint és többsége a trópusi esőerdőket – ugyanakkor bizonyos mértékben Európát, különösen Közép- és Kelet-Európát is – érinti,

| E. | mivel az erdőirtás szinte helyreállíthatatlan környezeti károkat okoz, például a hidrológiai viszonyok tartós megzavarását, sztyeppék kialakulását, sivatagosodást és a biológiai sokféleség csökkenését, amelyek gazdasági összköltsége sokszorosan meghaladja a megelőző és helyreállítási intézkedések költségeit, |
| --- | --- |

E.

mivel az erdőirtás szinte helyreállíthatatlan környezeti károkat okoz, például a hidrológiai viszonyok tartós megzavarását, sztyeppék kialakulását, sivatagosodást és a biológiai sokféleség csökkenését, amelyek gazdasági összköltsége sokszorosan meghaladja a megelőző és helyreállítási intézkedések költségeit,

| F. | mivel az erdőpusztulás különféleképpen mehet végbe és fogalmát nehéz meghatározni, ugyanakkor jelentős hatással van az éghajlatra, a biológiai sokféleségre, termékekre és szolgáltatásokra is, |
| --- | --- |

F.

mivel az erdőpusztulás különféleképpen mehet végbe és fogalmát nehéz meghatározni, ugyanakkor jelentős hatással van az éghajlatra, a biológiai sokféleségre, termékekre és szolgáltatásokra is,

| G. | mivel az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi bizottság (IPCC) negyedik értékelő jelentése szerint a globális felmelegedés 2 °C-ra történő korlátozása érdekében a fejlődő országokban a jelenlegitől jelentősen eltérő szintű kibocsátásnövekedést – beleértve az erdőirtás okozta kibocsátás csökkentését is – kell elérni, az ipari országokban 2020-ig az 1990-es szinthez viszonyított 25-40 %-os csökkentésen felül, |
| --- | --- |

G.

mivel az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi bizottság (IPCC) negyedik értékelő jelentése szerint a globális felmelegedés 2 °C-ra történő korlátozása érdekében a fejlődő országokban a jelenlegitől jelentősen eltérő szintű kibocsátásnövekedést – beleértve az erdőirtás okozta kibocsátás csökkentését is – kell elérni, az ipari országokban 2020-ig az 1990-es szinthez viszonyított 25-40 %-os csökkentésen felül,

| H. | mivel az erdőirtás csökkentése nem csak az éghajlatváltozás csökkentésében, hanem az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásban is jelentős szerepet fog játszani, |
| --- | --- |

H.

mivel az erdőirtás csökkentése nem csak az éghajlatváltozás csökkentésében, hanem az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásban is jelentős szerepet fog játszani,

| 1. | hangsúlyozza az erdők megőrzése, a fenntartható gazdálkodási politikák és az EU egyéb belső és külső politikái közötti fokozott koherencia fontosságát; az EU-politikák, például az energetika (különösen a bioüzemanyagok), a mezőgazdaság, a fenntartható termelés és fogyasztás, a beszerzések, a kereskedelem és a fejlesztési együttműködés terén alkalmazott politikák erdőkre kifejtett hatásának mennyiségi értékelésére szólít fel; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza az erdők megőrzése, a fenntartható gazdálkodási politikák és az EU egyéb belső és külső politikái közötti fokozott koherencia fontosságát; az EU-politikák, például az energetika (különösen a bioüzemanyagok), a mezőgazdaság, a fenntartható termelés és fogyasztás, a beszerzések, a kereskedelem és a fejlesztési együttműködés terén alkalmazott politikák erdőkre kifejtett hatásának mennyiségi értékelésére szólít fel;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatokat a Parlamentnek és a Tanácsnak az erdőkből kitermelt faanyag és a faipari termékek tekintetében szigorúbb közösségi fenntarthatósági követelmények létrehozása céljából; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatokat a Parlamentnek és a Tanácsnak az erdőkből kitermelt faanyag és a faipari termékek tekintetében szigorúbb közösségi fenntarthatósági követelmények létrehozása céljából;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy 2009 végéig tegyen közzé egy olyan átfogó tanulmányt, amely az európai uniós élelmiszerek és más áruk termelésének, fogyasztásának és kereskedelmének az erdőirtásra és az erdőpusztulásra gyakorolt hatását elemzi; kéri, hogy ebben a tanulmányban a különböző iparágak összes káros hatását értékeljék és pontosan határozzák meg, valamint tegyenek az ezen hatások csökkentésére irányuló további politikai intézkedésekre és innovációkra vonatkozó ajánlásokat; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy 2009 végéig tegyen közzé egy olyan átfogó tanulmányt, amely az európai uniós élelmiszerek és más áruk termelésének, fogyasztásának és kereskedelmének az erdőirtásra és az erdőpusztulásra gyakorolt hatását elemzi; kéri, hogy ebben a tanulmányban a különböző iparágak összes káros hatását értékeljék és pontosan határozzák meg, valamint tegyenek az ezen hatások csökkentésére irányuló további politikai intézkedésekre és innovációkra vonatkozó ajánlásokat;

| 4. | utal arra, hogy az erdőgazdálkodás keretében a hidrológiai viszonyokra nagy figyelmet kell fordítani, és rámutat arra, hogy az erdő- és vízkészletekkel való közös gazdálkodásra, valamint a megfelelő uniós politikák harmonizálására feltétlenül szükség van az ökoszisztémák vízmegtartó képességének helyreállítása illetve fokozása érdekében; |
| --- | --- |

4.

utal arra, hogy az erdőgazdálkodás keretében a hidrológiai viszonyokra nagy figyelmet kell fordítani, és rámutat arra, hogy az erdő- és vízkészletekkel való közös gazdálkodásra, valamint a megfelelő uniós politikák harmonizálására feltétlenül szükség van az ökoszisztémák vízmegtartó képességének helyreállítása illetve fokozása érdekében;

| 5. | üdvözli a zöld közbeszerzési politikákat és az olyan eszközök népszerűsítését, mint az öko-címkék és az erdőtanúsítási rendszerek; felszólít a zöld közbeszerzési politikák gyors elfogadására és végrehajtására a faipari termékek tekintetében EU-szerte; felszólítja a tagállamokat, hogy alapozzák közbeszerzési politikájukat szigorú fenntarthatósági követelményekre és ennek megfelelően ezen követelmények tekintetében reális célokat határozzanak meg; |
| --- | --- |

5.

üdvözli a zöld közbeszerzési politikákat és az olyan eszközök népszerűsítését, mint az öko-címkék és az erdőtanúsítási rendszerek; felszólít a zöld közbeszerzési politikák gyors elfogadására és végrehajtására a faipari termékek tekintetében EU-szerte; felszólítja a tagállamokat, hogy alapozzák közbeszerzési politikájukat szigorú fenntarthatósági követelményekre és ennek megfelelően ezen követelmények tekintetében reális célokat határozzanak meg;

| 6. | úgy véli, hogy jelentős mértékű pénzügyi támogatást kell nyújtani annak érdekében, hogy a trópusi erdőterületek bruttó csökkenését legkésőbb 2020-ig megállítsák, és hogy a 2012 utáni időszakra vonatkozó globális éghajlatváltozási megállapodásról szóló nemzetközi tárgyalások folytatása szempontjából döntő jelentőségű lesz az ezen cél iránti elkötelezettség felmutatása; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy jelentős mértékű pénzügyi támogatást kell nyújtani annak érdekében, hogy a trópusi erdőterületek bruttó csökkenését legkésőbb 2020-ig megállítsák, és hogy a 2012 utáni időszakra vonatkozó globális éghajlatváltozási megállapodásról szóló nemzetközi tárgyalások folytatása szempontjából döntő jelentőségű lesz az ezen cél iránti elkötelezettség felmutatása;

| 7. | elismeri, hogy az elegendő finanszírozás éghajlatváltozással kapcsolatos globális egyezmény keretében való mozgósítása teljes mértékben elengedhetetlen a globális erdőirtás felére való csökkentése és későbbi teljes leállítása tekintetében; e tekintetben támogatja a Bizottság javaslatát, hogy állandó finanszírozáson alapuló globális erdészeti szén-dioxid-mechanizmust (GFCM) hozzanak létre az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye keretében; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy támogassák a Norvégia finanszírozási javaslatának átvételére irányuló bizottsági javaslatot és a kibocsátható mennyiségi egységek árverezéséből származó jövőbeni bevételek egy részét különítsék el a GFCM részére; és azáltal, hogy a tárgyalások középpontjába a finanszírozási forrásokat helyezik, ahogy az a Bizottság „Úton a Koppenhágában megkötendő átfogó éghajlatváltozási megállapodás felé” című, 2009. január 28-i közleményében (COM(2009)0039) szerepel; |
| --- | --- |

7.

elismeri, hogy az elegendő finanszírozás éghajlatváltozással kapcsolatos globális egyezmény keretében való mozgósítása teljes mértékben elengedhetetlen a globális erdőirtás felére való csökkentése és későbbi teljes leállítása tekintetében; e tekintetben támogatja a Bizottság javaslatát, hogy állandó finanszírozáson alapuló globális erdészeti szén-dioxid-mechanizmust (GFCM) hozzanak létre az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye keretében; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy támogassák a Norvégia finanszírozási javaslatának átvételére irányuló bizottsági javaslatot és a kibocsátható mennyiségi egységek árverezéséből származó jövőbeni bevételek egy részét különítsék el a GFCM részére; és azáltal, hogy a tárgyalások középpontjába a finanszírozási forrásokat helyezik, ahogy az a Bizottság „Úton a Koppenhágában megkötendő átfogó éghajlatváltozási megállapodás felé” című, 2009. január 28-i közleményében (COM(2009)0039) szerepel;

| 8. | síkraszáll amellett, hogy a GFCM-en keresztüli támogatásra a teljesítménytől függetlenül és a trópusi erdőterületek bruttó csökkenésének és az erdőpusztulásnak a csökkentésére vonatkozó ellenőrzött eredmények alapján kerüljön sor; hangsúlyozza, hogy ennek a támogatásnak olyan pozitív mellékhatásokkal is kell járnia, mint például a biológiai sokféleség védelme, a fokozott rugalmasság és az erdős vidékeken való jobb megélhetés; |
| --- | --- |

8.

síkraszáll amellett, hogy a GFCM-en keresztüli támogatásra a teljesítménytől függetlenül és a trópusi erdőterületek bruttó csökkenésének és az erdőpusztulásnak a csökkentésére vonatkozó ellenőrzött eredmények alapján kerüljön sor; hangsúlyozza, hogy ennek a támogatásnak olyan pozitív mellékhatásokkal is kell járnia, mint például a biológiai sokféleség védelme, a fokozott rugalmasság és az erdős vidékeken való jobb megélhetés;

| 9. | kiemeli, hogy az erdőben lakó emberek jogait teljes mértékben tiszteletben kell tartani, beleértve az őshonos népek jogait a tényállás előtt és annak ismeretében adott beleegyezésre a szokás szerint általuk használt erdők hasznosítására vonatkozóan; lényegesnek tartja, hogy a helyi közösségeket és az őshonos népeket célszerű és átfogó módon minden szakaszba vonják be az erdőpusztítások és erdőirtások révén előidézett kibocsátások csökkentésére irányuló intézkedéseket felmérése, tervezése és végrehajtása során; |
| --- | --- |

9.

kiemeli, hogy az erdőben lakó emberek jogait teljes mértékben tiszteletben kell tartani, beleértve az őshonos népek jogait a tényállás előtt és annak ismeretében adott beleegyezésre a szokás szerint általuk használt erdők hasznosítására vonatkozóan; lényegesnek tartja, hogy a helyi közösségeket és az őshonos népeket célszerű és átfogó módon minden szakaszba vonják be az erdőpusztítások és erdőirtások révén előidézett kibocsátások csökkentésére irányuló intézkedéseket felmérése, tervezése és végrehajtása során;

| 10. | kiemeli, hogy az REDD-kezdeményezéshez (az erdőirtás és az erdőpusztulás miatti kibocsátások csökkentésére vonatkozó ENSZ együttműködési program) tartozó összes olyan mechanizmusnak, amely a 2012 utáni időszakra megkötött éghajlatvédelmi megállapodás része, mindenekelőtt az őserdők védelmét kell biztosítania; |
| --- | --- |

10.

kiemeli, hogy az REDD-kezdeményezéshez (az erdőirtás és az erdőpusztulás miatti kibocsátások csökkentésére vonatkozó ENSZ együttműködési program) tartozó összes olyan mechanizmusnak, amely a 2012 utáni időszakra megkötött éghajlatvédelmi megállapodás része, mindenekelőtt az őserdők védelmét kell biztosítania;

| 11. | megjegyzi, hogy az erdőirtás folyamata Kelet-Európában hozzájárul a természeti környezet károsításához, és többek között az emberek életét is befolyásolja; |
| --- | --- |

11.

megjegyzi, hogy az erdőirtás folyamata Kelet-Európában hozzájárul a természeti környezet károsításához, és többek között az emberek életét is befolyásolja;

| 12. | megjegyzi, hogy a karbon piacon az erdőkvóták közép- és hosszú távon az erdőirtás kezelését szolgáló politikák csoportjának részét képezhetik, ha az erdőkben tárolt szén-dioxid kiszámítására szolgáló pontos módszereket és megbízható ellenőrzési mechanizmusokat lehet használni; hangsúlyozza, hogy az erdőkvótáknak az ETS-be történő belefoglalásával kapcsolatos végső döntést az összes lehetséges alapmechanizmus kivitelezhetőségének szigorú elemzését és a felek koppenhágai konferenciája eredményeinek és a kísérleti projektek következtetéseinek értékelését követően kell meghozni; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy a karbon piacon az erdőkvóták közép- és hosszú távon az erdőirtás kezelését szolgáló politikák csoportjának részét képezhetik, ha az erdőkben tárolt szén-dioxid kiszámítására szolgáló pontos módszereket és megbízható ellenőrzési mechanizmusokat lehet használni; hangsúlyozza, hogy az erdőkvótáknak az ETS-be történő belefoglalásával kapcsolatos végső döntést az összes lehetséges alapmechanizmus kivitelezhetőségének szigorú elemzését és a felek koppenhágai konferenciája eredményeinek és a kísérleti projektek következtetéseinek értékelését követően kell meghozni;

| 13. | megjegyzi, hogy az erdei projektek kvótáit, amelyeket az iparosodott államokban üvegházhatású gázkibocsátások kiegyenlítésére használnak, nem lehet még egyszer beszámítani a jelenlegi tendenciákkal szembeni csökkentési célokba, amelyeket a fejlődő országok valószínűleg a 2012 utáni időszakra megkötendő éghajlatvédelmi megállapodásba fognak felvenni; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy az erdei projektek kvótáit, amelyeket az iparosodott államokban üvegházhatású gázkibocsátások kiegyenlítésére használnak, nem lehet még egyszer beszámítani a jelenlegi tendenciákkal szembeni csökkentési célokba, amelyeket a fejlődő országok valószínűleg a 2012 utáni időszakra megkötendő éghajlatvédelmi megállapodásba fognak felvenni;

| 14. | rámutat, hogy az erdőirtást és erdőpusztulást csökkentő kompenzációs rendszereknek nem csak a szénelnyelőket kell figyelembe venniük, hanem az erdők által nyújtott ökoszisztéma-szolgáltatásokat és társadalmi előnyöket is; |
| --- | --- |

14.

rámutat, hogy az erdőirtást és erdőpusztulást csökkentő kompenzációs rendszereknek nem csak a szénelnyelőket kell figyelembe venniük, hanem az erdők által nyújtott ökoszisztéma-szolgáltatásokat és társadalmi előnyöket is;

| 15. | felkéri az EU-t, hogy ösztönözzön szigorú társadalmi és környezetvédelmi szabványokat az REDD-kezdeményezés tekintetében; felkéri az EU-t, hogy támogassa azokat a REDD-mechanizmusokat, amelyek túlmutatnak a tiszta fejlesztési mechanizmusok jelenlegi projektjeinek megközelítésén – és amelyek az erdőirtás olyan eredendő okait kezelik, mint a helytelen kormányzás, a szegénység, a korrupció, a bűnüldözés hiánya –, azáltal, hogy helyi és nemzeti szinten támogatja a politikai és intézményi reformot; |
| --- | --- |

15.

felkéri az EU-t, hogy ösztönözzön szigorú társadalmi és környezetvédelmi szabványokat az REDD-kezdeményezés tekintetében; felkéri az EU-t, hogy támogassa azokat a REDD-mechanizmusokat, amelyek túlmutatnak a tiszta fejlesztési mechanizmusok jelenlegi projektjeinek megközelítésén – és amelyek az erdőirtás olyan eredendő okait kezelik, mint a helytelen kormányzás, a szegénység, a korrupció, a bűnüldözés hiánya –, azáltal, hogy helyi és nemzeti szinten támogatja a politikai és intézményi reformot;

| 16. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy a közlemény a címével ellentétben nem foglalkozik az erdőpusztulás kérdésével; felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre cselekvési terveket és kísérleti projekteket és mutasson elkötelezettséget saját erdőségei felé annak érdekében, hogy nem csak az erdőirtást hanem az erdők pusztulását (az Európai Unióban is) is meg lehessen állítani megfelelő ellenőrző rendszerek létrehozásával és alkalmazásával annak érdekében, hogy az erdők talajával és biomasszájával kapcsolatban megfelelő adatokat lehessen nyerni; |
| --- | --- |

16.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy a közlemény a címével ellentétben nem foglalkozik az erdőpusztulás kérdésével; felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre cselekvési terveket és kísérleti projekteket és mutasson elkötelezettséget saját erdőségei felé annak érdekében, hogy nem csak az erdőirtást hanem az erdők pusztulását (az Európai Unióban is) is meg lehessen állítani megfelelő ellenőrző rendszerek létrehozásával és alkalmazásával annak érdekében, hogy az erdők talajával és biomasszájával kapcsolatban megfelelő adatokat lehessen nyerni;

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

17.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/43 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/43

---

2009. április 23., csütörtökA városi mobilitásra vonatkozó cselekvési terv

P6_TA(2009)0307

Az Európai Parlament 2009. április 23-i állásfoglalása a városi mobilitásról szóló cselekvési tervről (2008/2217(INI))

2010/C 184 E/09

Az Európai Parlament,

tekintettel „A városi mobilitás új kultúrája felé” című 2007. szeptember 25-i bizottsági zöld könyvre (COM(2007)0551),

tekintettel a Bizottság 2001. szeptember 12-i„Európai közlekedéspolitika 2010-re: ideje dönteni” című fehér könyvére (COM(2001)0370),

tekintettel „A teherfuvarozási logisztikáról szóló cselekvési terv” című 2007. október 18-i bizottsági közleményre (COM(2007)0607),

tekintettel az „Európa biztonságosabb, tisztább és hatékonyabb mobilitása felé – Az első jelentés az »Intelligens autó« kezdeményezésről” című 2007. szeptember 17-i bizottsági közleményre (COM(2007)0541),

tekintettel „A 21. századi versenyképes autóipari szabályozási keret – A Bizottság álláspontja a CARS 21 magas szintű csoport zárójelentésével kapcsolatban – Hozzájárulás az EU növekedési és foglalkoztatási stratégiájához” című 2007. február 7-i bizottsági közleményre (COM(2007)0022),

tekintettel az „Európai teherszállítási logisztika: a fenntartható mobilitás kulcsa” című 2006. június 28-i bizottsági közleményre (COM(2006)0336),

tekintettel a „Fenntartható mobilitás kontinensünk számára – Az Európai Bizottság 2001. évi közlekedéspolitikai fehér könyvének félidei felülvizsgálata” című 2006. június 22-i bizottsági közleményre (COM(2006)0314),

tekintettel „Az Intelligens autó kezdeményezés – A gépjárművek intelligenciájának, biztonságának és tisztaságának fokozása érdekében alkalmazott információs és kommunikációs technológiákkal kapcsolatos ismeretterjesztés” című 2006. február 15-i bizottsági közleményre (COM(2006)0059),

tekintettel a „Városi környezetre vonatkozó tematikus stratégiáról” című 2006. január 11-i bizottsági közleményre (COM(2005)0718),

tekintettel a strukturális és a kohéziós alapokról, valamint a 7. kutatási keretprogramról szóló bizottsági javaslatokra, iránymutatásokra és európai parlamenti álláspontokra,

tekintettel a tiszta és energiatakarékos közúti járművek használatának előmozdításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló átdolgozott javaslatra (COM(2007)0817),

tekintettel „A városi mobilitás új kultúrája felé” című 2008. július 9-i állásfoglalására (1),

tekintettel az „Európa biztonságosabb, tisztább és hatékonyabb mobilitása felé – Az első jelentés az »Intelligens autó« kezdeményezésről” szóló, 2008. június 19-i állásfoglalására (2),

tekintettel a lisszaboni stratégiára vonatkozó 2008. tavaszi európai tanácsi üléssel kapcsolatos 2008. február 20-i állásfoglalására (3),

tekintettel a gyalogosok védelméről és a Gyalogosok Jogainak Chartájáról szóló, 1988. október 12-i állásfoglalására (4),

tekintettel a CARS 21: versenyképes autóipari szabályozási keretről szóló 2008. január 15-i állásfoglalására (5),

tekintettel az „Európai teherszállítási logisztika – a fenntartható mobilitás kulcsa” című, 2007. szeptember 5-i állásfoglalására (6),

tekintettel a „Tartsuk mozgásban Európát – Fenntartható mobilitás kontinensünk számára” című 2007. július 12-i állásfoglalására (7),

tekintettel a környezeti levegő minőségéről és a Tisztább levegőt Európának! elnevezésű programról szóló, 2008. május 21-i 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8),

tekintettel a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (9),

tekintettel a közösségi vasutak biztonságáról szóló, 2004. április 29-i 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (vasútbiztonsági irányelv) (10),

tekintettel a gépjárművek elülső aláfutásgátlásával kapcsolatos tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. június 26-i 2000/40/EK irányelvre (11),

tekintettel a Régiók Bizottságának 2009. április 21-i a városi mobilitásra vonatkozó cselekvési tervről szóló véleményére (12),

tekintettel a Bizottság bejelentésére a városi mobilitásra kapcsolatos cselekvési terv közzétételéről, amelyet pontos határidő megjelölése nélkül már több ízben elhalasztott,

tekintettel az EK-Szerződés 70–80. cikke alkotta jogalapra,

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A6-0199/2009),

| A. | mivel a városi közlekedés jelentős helyet foglal el a közlekedés egészében és ebben a vonatkozásban az EK-Szerződés 70–80. cikke jogalapot képez, amely ezen a területen megosztott hatáskört ruház az Európai Unióra és a tagállamokra; |
| --- | --- |

A.

mivel a városi közlekedés jelentős helyet foglal el a közlekedés egészében és ebben a vonatkozásban az EK-Szerződés 70–80. cikke jogalapot képez, amely ezen a területen megosztott hatáskört ruház az Európai Unióra és a tagállamokra;

| B. | mivel számos keresztirányú vagy végrehajtási európai irányelv és rendelet kihat a városi közlekedésre, és mivel szükséges a közöttük levő koherencia biztosítása a városi közlekedés problematikájára irányuló különleges megközelítés révén; |
| --- | --- |

B.

mivel számos keresztirányú vagy végrehajtási európai irányelv és rendelet kihat a városi közlekedésre, és mivel szükséges a közöttük levő koherencia biztosítása a városi közlekedés problematikájára irányuló különleges megközelítés révén;

| C. | mivel a 2007. március 8–9-én az Európai Tanács által elfogadott európai éghajlati terv olyan nagyratörő célkitűzéseket állapít meg, mint az energiafogyasztás és az üvegházhatású gázkibocsátás 20 %-os csökkentése és a megújuló energiák arányának 2020-ig 20 %-ra történő emelését a teljes energia-fogyasztásban, és mivel ezek a célkitűzések csak a városi közlekedéshez igazított stratégiával érhetők el; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2007. március 8–9-én az Európai Tanács által elfogadott európai éghajlati terv olyan nagyratörő célkitűzéseket állapít meg, mint az energiafogyasztás és az üvegházhatású gázkibocsátás 20 %-os csökkentése és a megújuló energiák arányának 2020-ig 20 %-ra történő emelését a teljes energia-fogyasztásban, és mivel ezek a célkitűzések csak a városi közlekedéshez igazított stratégiával érhetők el;

| D. | mivel a CIVITAS kutatási és fejlesztési programnak nagy sikere volt és felkeltette a helyi önkormányzatok és közlekedési vállalatok érdeklődését a városi közlekedésre irányuló innovatív programokba való európai beruházások iránt; |
| --- | --- |

D.

mivel a CIVITAS kutatási és fejlesztési programnak nagy sikere volt és felkeltette a helyi önkormányzatok és közlekedési vállalatok érdeklődését a városi közlekedésre irányuló innovatív programokba való európai beruházások iránt;

| E. | mivel a strukturális és a kohéziós alapok a városi mobilitásra irányuló programokat finanszíroznak, azonban kétszeresen előnytelenek, egyrészt mert híján vannak a városi mobilitás európai stratégiájának és célkitűzéseinek, másrészt mert az Unió területén nem egyenlően vannak elosztva; |
| --- | --- |

E.

mivel a strukturális és a kohéziós alapok a városi mobilitásra irányuló programokat finanszíroznak, azonban kétszeresen előnytelenek, egyrészt mert híján vannak a városi mobilitás európai stratégiájának és célkitűzéseinek, másrészt mert az Unió területén nem egyenlően vannak elosztva;

| F. | mivel a városi térségek intermodális pólusokat és a transzeurópai közlekedési hálózatok között kiemelt kapcsolódási pontokat alkotnak, amelyeknek hozzá kell járulniuk általános célkitűzéseikhez egy fenntartható európai mobilitás és az Unió városi hálózatainak fenntartható versenyképessége érdekében; |
| --- | --- |

F.

mivel a városi térségek intermodális pólusokat és a transzeurópai közlekedési hálózatok között kiemelt kapcsolódási pontokat alkotnak, amelyeknek hozzá kell járulniuk általános célkitűzéseikhez egy fenntartható európai mobilitás és az Unió városi hálózatainak fenntartható versenyképessége érdekében;

| G. | mivel a városok jelentős gazdasági központok, és mivel az áruforgalom egyfelől létfontosságú a lakosság ellátása szempontjából, másfelől azonban a raktárterületek szűkössége és a szállítási időablakok rövidsége miatt kihívások elé néz; |
| --- | --- |

G.

mivel a városok jelentős gazdasági központok, és mivel az áruforgalom egyfelől létfontosságú a lakosság ellátása szempontjából, másfelől azonban a raktárterületek szűkössége és a szállítási időablakok rövidsége miatt kihívások elé néz;

| H. | mivel a szubszidiaritás elvének és az önkormányzatok területfejlesztési/településfejlesztési szabadsághoz való jogának szigorú tiszteletben tartása nem teszi lehetővé egy kötelező európai politika kialakítását, viszont lehetővé teszi az Unió számára egy, a regionális és kohéziós politikájához hasonló ösztönző stratégia elfogadását megoldások felülről történő kényszerítése nélkül; |
| --- | --- |

H.

mivel a szubszidiaritás elvének és az önkormányzatok területfejlesztési/településfejlesztési szabadsághoz való jogának szigorú tiszteletben tartása nem teszi lehetővé egy kötelező európai politika kialakítását, viszont lehetővé teszi az Unió számára egy, a regionális és kohéziós politikájához hasonló ösztönző stratégia elfogadását megoldások felülről történő kényszerítése nélkül;

| I. | mivel a városi térségek problematikáját nem lehet a modális politikák révén megoldani, hanem azokat a felhasználók és városi közlekedés integrált rendszerei szempontjából kell megközelíteni; |
| --- | --- |

I.

mivel a városi térségek problematikáját nem lehet a modális politikák révén megoldani, hanem azokat a felhasználók és városi közlekedés integrált rendszerei szempontjából kell megközelíteni;

| J. | mivel a városi közlekedéssel kapcsolatos, az európai polgárok és az európai gazdaság javát szolgáló hatékony és fenntartható politika csak az áru- és a személyszállítás, illetve a különböző közlekedési módok igazságos kezelése révén szavatolható; |
| --- | --- |

J.

mivel a városi közlekedéssel kapcsolatos, az európai polgárok és az európai gazdaság javát szolgáló hatékony és fenntartható politika csak az áru- és a személyszállítás, illetve a különböző közlekedési módok igazságos kezelése révén szavatolható;

| K. | mivel a társadalom demográfiai változásait figyelembe vevő várostervezés – amennyiben például az idősek számára belvárosi lakhatást, a lakosság ellátására pedig lakóhelyéhez közeli bevásárlási lehetőségeket teremt – jelentős mértékben hozzájárulhat a forgalom elkerüléséhez; |
| --- | --- |

K.

mivel a társadalom demográfiai változásait figyelembe vevő várostervezés – amennyiben például az idősek számára belvárosi lakhatást, a lakosság ellátására pedig lakóhelyéhez közeli bevásárlási lehetőségeket teremt – jelentős mértékben hozzájárulhat a forgalom elkerüléséhez;

| L. | mivel a megfelelő eszközök optimalizálása érdekében szükség van a városi közlekedés szilárd stratégiáinak kiépítésére az intermodális csomópontok fejlesztése és a közlekedés különböző rendszereinek integrálása révén; |
| --- | --- |

L.

mivel a megfelelő eszközök optimalizálása érdekében szükség van a városi közlekedés szilárd stratégiáinak kiépítésére az intermodális csomópontok fejlesztése és a közlekedés különböző rendszereinek integrálása révén;

| M. | mivel szükséges, hogy megbízható és az eddiginél rendszeresebb statisztikai adatokkal rendelkezzünk, amelyek lehetővé teszik a helyi közpolitikák értékelését és a legjobb gyakorlatok cseréjét a városi közlekedés területén; |
| --- | --- |

M.

mivel szükséges, hogy megbízható és az eddiginél rendszeresebb statisztikai adatokkal rendelkezzünk, amelyek lehetővé teszik a helyi közpolitikák értékelését és a legjobb gyakorlatok cseréjét a városi közlekedés területén;

| N. | mivel tekintetbe kell venni a városi közlekedésben használt különböző technikák gazdasági és technológiai jelentőségét az Unió versenyképessége és külkereskedelme szempontjából; |
| --- | --- |

N.

mivel tekintetbe kell venni a városi közlekedésben használt különböző technikák gazdasági és technológiai jelentőségét az Unió versenyképessége és külkereskedelme szempontjából;

| O. | mivel a közelgő európai parlamenti választások miatt a Parlamentnek be kell tartania a városi mobilitással kapcsolatos cselekvési tervről szóló – a Bizottság által bejelentett – parlamenti megbeszélések eredetileg kitűzött menetrendjét, |
| --- | --- |

O.

mivel a közelgő európai parlamenti választások miatt a Parlamentnek be kell tartania a városi mobilitással kapcsolatos cselekvési tervről szóló – a Bizottság által bejelentett – parlamenti megbeszélések eredetileg kitűzött menetrendjét,

| 1. | nehezményezi, hogy a városi mobilitásról szóló, a Bizottság által bejelentett cselekvési tervet nem hozták nyilvánosságra, és ugyan elfogad különálló kezdeményezéseket, hangsúlyozza a koherens megközelítés fontosságát; ezért úgy határoz, hogy a szubszidiaritás és az arányosság elvét teljes mértékben tiszteletben tartva saját kezdeményezésű jelentését úgy válaszolja meg, hogy a városi mobilitásról szóló európai cselekvési tervvel kapcsolatosan javaslatokat fogalmaz meg; |
| --- | --- |

1.

nehezményezi, hogy a városi mobilitásról szóló, a Bizottság által bejelentett cselekvési tervet nem hozták nyilvánosságra, és ugyan elfogad különálló kezdeményezéseket, hangsúlyozza a koherens megközelítés fontosságát; ezért úgy határoz, hogy a szubszidiaritás és az arányosság elvét teljes mértékben tiszteletben tartva saját kezdeményezésű jelentését úgy válaszolja meg, hogy a városi mobilitásról szóló európai cselekvési tervvel kapcsolatosan javaslatokat fogalmaz meg;

| 2. | emlékeztet, hogy a városi közlekedés a szubszidiaritás elvének van alárendelve, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a helyi hatóságok európai együttműködés és koordináció nélkül gyakran nem képesek válaszolni ezekre a kihívásokra, és hogy ezért a Bizottságnak kell tanulmányokat és jogi keretet biztosítania, finanszíroznia a kutatást, illetve ösztönözni és terjeszteni a legjobb gyakorlatokat úgy, hogy ezeknek az Európai Unió valamennyi nyelvén, mindenki számára elérhetőnek kell lenniük; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet, hogy a városi közlekedés a szubszidiaritás elvének van alárendelve, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a helyi hatóságok európai együttműködés és koordináció nélkül gyakran nem képesek válaszolni ezekre a kihívásokra, és hogy ezért a Bizottságnak kell tanulmányokat és jogi keretet biztosítania, finanszíroznia a kutatást, illetve ösztönözni és terjeszteni a legjobb gyakorlatokat úgy, hogy ezeknek az Európai Unió valamennyi nyelvén, mindenki számára elérhetőnek kell lenniük;

| 3. | kéri a Bizottságot, hogy tegye közzé az erre a területre vonatkozó kötelező európai rendelkezések gyűjteményét, valamint kínáljon a városoknak és a régióknak a fejlesztési stratégia tervezésére és bevezetésére irányuló döntések meghozatalát elősegítő közös referenciakeretet; |
| --- | --- |

3.

kéri a Bizottságot, hogy tegye közzé az erre a területre vonatkozó kötelező európai rendelkezések gyűjteményét, valamint kínáljon a városoknak és a régióknak a fejlesztési stratégia tervezésére és bevezetésére irányuló döntések meghozatalát elősegítő közös referenciakeretet;

A városi mobilitást érintő európai kutatás és innováció felgyorsítása

| 4. | javasolja, hogy haladéktalanul indítsanak el egy programot, amely a városi mobilitásra vonatkozó Eurostat-statisztika és -adatbázis javítására irányul, és amely az alábbiakat foglalja magában:






  — | a közlekedésre, beleértve a puha közlekedési módokra (kerékpár, gyaloglás stb.) vonatkozó adatokat, |
| --- | --- | --- |

4.

javasolja, hogy haladéktalanul indítsanak el egy programot, amely a városi mobilitásra vonatkozó Eurostat-statisztika és -adatbázis javítására irányul, és amely az alábbiakat foglalja magában:

—

a közlekedésre, beleértve a puha közlekedési módokra (kerékpár, gyaloglás stb.) vonatkozó adatokat,

| — | a levegő- és zajszennyezésre, a balesetekre, a forgalmi dugókra és torlódásokra vonatkozó statisztikai adatokat, |
| --- | --- |

—

a levegő- és zajszennyezésre, a balesetekre, a forgalmi dugókra és torlódásokra vonatkozó statisztikai adatokat,

| — | a közlekedési kínálattal és szolgáltatásokkal kapcsolatos statisztikákat, illetve mennyiségi és minőségi mutatókat; |
| --- | --- |

—

a közlekedési kínálattal és szolgáltatásokkal kapcsolatos statisztikákat, illetve mennyiségi és minőségi mutatókat;

| 5. | javasolja egy, a városi mobilitással foglalkozó európai internetes portál és fórum azonnali létrehozását elsősorban a puha közlekedési módokra vonatkozó információk, legjobb gyakorlatok és innovatív tapasztalatok cseréjének és terjesztésének megkönnyítésére; |
| --- | --- |

5.

javasolja egy, a városi mobilitással foglalkozó európai internetes portál és fórum azonnali létrehozását elsősorban a puha közlekedési módokra vonatkozó információk, legjobb gyakorlatok és innovatív tapasztalatok cseréjének és terjesztésének megkönnyítésére;

| 6. | javasolja az európai mobilitás hete keretében egy CIVITAS-elismerést magában foglaló évenként kiosztásra kerülő európai díj bevezetését a városi közlekedésre kiterjedő figyelemre méltó és megismételhető kezdeményezések és projektek elismeréseként; |
| --- | --- |

6.

javasolja az európai mobilitás hete keretében egy CIVITAS-elismerést magában foglaló évenként kiosztásra kerülő európai díj bevezetését a városi közlekedésre kiterjedő figyelemre méltó és megismételhető kezdeményezések és projektek elismeréseként;

| 7. | javasolja a CIVITAS új generációjának (CIVITAS IV.) kifejlesztését az alábbiakat tartalmazó projektfelhívások keretében:






  — | az intermodális közlekedéshez kapcsolódó szolgáltatások (árképzés stb.), |
| --- | --- | --- |

7.

javasolja a CIVITAS új generációjának (CIVITAS IV.) kifejlesztését az alábbiakat tartalmazó projektfelhívások keretében:

—

az intermodális közlekedéshez kapcsolódó szolgáltatások (árképzés stb.),

| — | a városi közlekedés ergonómiai programjai (komfort), |
| --- | --- |

—

a városi közlekedés ergonómiai programjai (komfort),

| — | innovációk az intermodális hozzáférés vonatkozásában, nevezetesen a csökkent mozgásképességű személyek esetében, |
| --- | --- |

—

innovációk az intermodális hozzáférés vonatkozásában, nevezetesen a csökkent mozgásképességű személyek esetében,

| — | integrált információs programok a városi közlekedési hálózat felhasználóinak, lehetővé téve számukra, hogy útvonalukat optimalizálják és a hálózatban bekövetkező váratlan események szerint kiigazítsák; |
| --- | --- |

—

integrált információs programok a városi közlekedési hálózat felhasználóinak, lehetővé téve számukra, hogy útvonalukat optimalizálják és a hálózatban bekövetkező váratlan események szerint kiigazítsák;

| 8. | javasolja az intelligens közlekedési rendszerekre irányuló kutatás és fejlesztés megerősítését, és hogy e tevékenységet jobban hangolják össze a városlakók és a helyi hatóságok szükségleteivel, valamint irányítsák az alábbi területekre:






  — | integrált információkezelési és közlekedésigazgatási rendszerek, |
| --- | --- | --- |

8.

javasolja az intelligens közlekedési rendszerekre irányuló kutatás és fejlesztés megerősítését, és hogy e tevékenységet jobban hangolják össze a városlakók és a helyi hatóságok szükségleteivel, valamint irányítsák az alábbi területekre:

—

integrált információkezelési és közlekedésigazgatási rendszerek,

| — | a zavaró tényezők és a balesetek számának csökkentése, |
| --- | --- |

—

a zavaró tényezők és a balesetek számának csökkentése,

| — | új interoperábilis információs és kommunikációs technológiák, köztük műholdas és NFC-technológiák (13) alkalmazása, mobiltelefon használatán keresztül, a felhasználók tájékoztatására és az integrált utazási jegyek kibocsátására, |
| --- | --- |

—

új interoperábilis információs és kommunikációs technológiák, köztük műholdas és NFC-technológiák (13) alkalmazása, mobiltelefon használatán keresztül, a felhasználók tájékoztatására és az integrált utazási jegyek kibocsátására,

| — | a tömegközlekedés biztonsága és védelme, |
| --- | --- |

—

a tömegközlekedés biztonsága és védelme,

| — | városi járművek egy generációjának kifejlesztése, |
| --- | --- |

—

városi járművek egy generációjának kifejlesztése,

| — | a hatékony teherszállítás innovatív megoldásai, különös tekintettel a belvárosi áruelosztásra; |
| --- | --- |

—

a hatékony teherszállítás innovatív megoldásai, különös tekintettel a belvárosi áruelosztásra;

| 9. | kéri, hogy az intelligens közlekedési rendszerekben (ITS) használt alkalmazások számára nyújtott nemzeti és uniós forrásokat növeljék annak érdekében, hogy lehetővé tegyék az ITS-ek helyhatóságok általi nagyobb mértékű alkalmazását; |
| --- | --- |

9.

kéri, hogy az intelligens közlekedési rendszerekben (ITS) használt alkalmazások számára nyújtott nemzeti és uniós forrásokat növeljék annak érdekében, hogy lehetővé tegyék az ITS-ek helyhatóságok általi nagyobb mértékű alkalmazását;

A különböző közlekedési módok optimális használatának ösztönzése a várostervezés javítása révén

| 10. | kéri, hogy a városi, a város környéki, a nemzeti és az európai szereplőket összefogó, partnerségen alapuló irányítás keretében mozdítsák elő az integrált megközelítés elvét, amely figyelembe veszi a közlekedéshez kapcsolódó olyan egyéb szempontokat is, mint a társadalmi beilleszkedés, a zaj, a biztonság, a versenyképesség, a környezet stb.; ismételten kéri, hogy az integrált megközelítés végrehajtása legyen kötelező a programozási időszakban és a strukturális alapok címén kiválasztott projekteknél; |
| --- | --- |

10.

kéri, hogy a városi, a város környéki, a nemzeti és az európai szereplőket összefogó, partnerségen alapuló irányítás keretében mozdítsák elő az integrált megközelítés elvét, amely figyelembe veszi a közlekedéshez kapcsolódó olyan egyéb szempontokat is, mint a társadalmi beilleszkedés, a zaj, a biztonság, a versenyképesség, a környezet stb.; ismételten kéri, hogy az integrált megközelítés végrehajtása legyen kötelező a programozási időszakban és a strukturális alapok címén kiválasztott projekteknél;

| 11. | javasolja a fenntartható városi közlekedésre vonatkozó integrált – az alábbiakat magukban foglaló – tervek kialakítását és használatba vételét a 100 000-nél több lakost számláló településeken:






  — | a mobilitásra vonatkozó mutatók és célkitűzések, valamint azok gazdasági, társadalmi és környezeti hatásainak diagnosztizálása, |
| --- | --- | --- |

11.

javasolja a fenntartható városi közlekedésre vonatkozó integrált – az alábbiakat magukban foglaló – tervek kialakítását és használatba vételét a 100 000-nél több lakost számláló településeken:

—

a mobilitásra vonatkozó mutatók és célkitűzések, valamint azok gazdasági, társadalmi és környezeti hatásainak diagnosztizálása,

| — | a közlekedési hálózatok fejlesztésére és összekapcsolására vonatkozó, a regionális közlekedési tervvel és a várostervezéssel összhangban álló terv; |
| --- | --- |

—

a közlekedési hálózatok fejlesztésére és összekapcsolására vonatkozó, a regionális közlekedési tervvel és a várostervezéssel összhangban álló terv;

| — | a puha közlekedési módok infrastruktúrájának (kerékpárutak, sétálóövezetek stb.) fejlesztésére vonatkozó terv, |
| --- | --- |

—

a puha közlekedési módok infrastruktúrájának (kerékpárutak, sétálóövezetek stb.) fejlesztésére vonatkozó terv,

| — | iránymutató terv a parkolókra és az intermodális csomópontokra, |
| --- | --- |

—

iránymutató terv a parkolókra és az intermodális csomópontokra,

| — | a városi mobilitás hálózatainak és összeköttetéseinek irányítását kiigazító program a csökkent mozgásképességű személyek számára, |
| --- | --- |

—

a városi mobilitás hálózatainak és összeköttetéseinek irányítását kiigazító program a csökkent mozgásképességű személyek számára,

| — | a városi logisztikára vonatkozó iránymutató terv, amely tartalmazza a nyilvános infrastruktúrák árufuvarozásra történő használatának lehetőségét, |
| --- | --- |

—

a városi logisztikára vonatkozó iránymutató terv, amely tartalmazza a nyilvános infrastruktúrák árufuvarozásra történő használatának lehetőségét,

| — | az állampolgárok közvetlen részvételére irányuló folyamat; |
| --- | --- |

—

az állampolgárok közvetlen részvételére irányuló folyamat;

| 12. | javasolja a legjobb gyakorlatok cseréje és terjesztése érdekében a közlekedésszervezésért felelős – a felhasználói és civil egyesületeket, valamint a közlekedési vállalkozások szakmai szervezeteit is magukban foglaló – hatóságok közötti állandó európai fórum létrehozását, amely a városi közlekedés irányításával foglalkozna; |
| --- | --- |

12.

javasolja a legjobb gyakorlatok cseréje és terjesztése érdekében a közlekedésszervezésért felelős – a felhasználói és civil egyesületeket, valamint a közlekedési vállalkozások szakmai szervezeteit is magukban foglaló – hatóságok közötti állandó európai fórum létrehozását, amely a városi közlekedés irányításával foglalkozna;

| 13. | javasolja, hogy szabják a városi közlekedés terén nyújtott európai finanszírozás feltételéül a városi mobilitás integrált tervének (a városi közlekedésre vonatkozó terveknek) a meglétét; |
| --- | --- |

13.

javasolja, hogy szabják a városi közlekedés terén nyújtott európai finanszírozás feltételéül a városi mobilitás integrált tervének (a városi közlekedésre vonatkozó terveknek) a meglétét;

| 14. | ösztönzi a 250 000 lakosnál többet számláló európai nagyvárosokban a tömegközlekedésért, valamint a közlekedés- és a parkolásszervezésért felelős hatóságok együttműködését és operatív integrációját, figyelembe véve és tiszteletben tartva a helyi sajátosságokat; |
| --- | --- |

14.

ösztönzi a 250 000 lakosnál többet számláló európai nagyvárosokban a tömegközlekedésért, valamint a közlekedés- és a parkolásszervezésért felelős hatóságok együttműködését és operatív integrációját, figyelembe véve és tiszteletben tartva a helyi sajátosságokat;

| 15. | sürgeti a közlekedés-szervező hatóságokat, hogy – a fent említett fenntartható városi mobilitási integrált közlekedési tervekben meghatározott mobilitási politika keretében – proaktív és koherens célokat tűzzenek ki az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére, és ezeket ültessék át a tömegközlekedési és egyéni közlekedési módokra vonatkozó konkrét teljesítménycélokba; |
| --- | --- |

15.

sürgeti a közlekedés-szervező hatóságokat, hogy – a fent említett fenntartható városi mobilitási integrált közlekedési tervekben meghatározott mobilitási politika keretében – proaktív és koherens célokat tűzzenek ki az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére, és ezeket ültessék át a tömegközlekedési és egyéni közlekedési módokra vonatkozó konkrét teljesítménycélokba;

| 16. | javasolja az árképzés integrálásával (többek között az „interoperábilis útdíjkezelő rendszer” projekttel), az intermodális és a közlekedésszervező hatóságok közötti információkkal kapcsolatosan az Unió városi agglomerációiban szerzett tapasztalatok kiértékelését a legjobb gyakorlatok cseréjének megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

16.

javasolja az árképzés integrálásával (többek között az „interoperábilis útdíjkezelő rendszer” projekttel), az intermodális és a közlekedésszervező hatóságok közötti információkkal kapcsolatosan az Unió városi agglomerációiban szerzett tapasztalatok kiértékelését a legjobb gyakorlatok cseréjének megkönnyítése érdekében;

Az uniós hozzáadott érték: a fenntartható mobilitás ösztönzése a városi térségekben

| 17. | ösztönzi a városi mobilitás megfigyelőközpontjának létrehozását a Bizottságon belül, egy új ügynökség megalakítását azonban nem támogatja; |
| --- | --- |

17.

ösztönzi a városi mobilitás megfigyelőközpontjának létrehozását a Bizottságon belül, egy új ügynökség megalakítását azonban nem támogatja;

| 18. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a jelenlegi 2007–2013-as támogatási időszakban a strukturális alapokból a közlekedésre előirányzott összes pénzeszköznek (82 000 000 000 EUR) csupán 9 %-át (8 000 000 000 EUR) fordítják a városi közlekedésre; úgy véli, hogy ez az arány túl kicsi ahhoz, hogy eleget tehessenek az európai városok megfelelő mobilitási követelményeinek, valamint a környezet- és éghajlatvédelmi követelményeknek; |
| --- | --- |

18.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a jelenlegi 2007–2013-as támogatási időszakban a strukturális alapokból a közlekedésre előirányzott összes pénzeszköznek (82 000 000 000 EUR) csupán 9 %-át (8 000 000 000 EUR) fordítják a városi közlekedésre; úgy véli, hogy ez az arány túl kicsi ahhoz, hogy eleget tehessenek az európai városok megfelelő mobilitási követelményeinek, valamint a környezet- és éghajlatvédelmi követelményeknek;

| 19. | határozottan ajánlja a 2014–2020-ra szóló pénzügyi terv keretében egy, a városi mobilitásra irányuló európai pénzügyi eszköz (Marco Polo típusú integrált program) kialakításának vizsgálatát, amellyel lehetővé válna az alábbiak társfinanszírozása:






  — | a városi közlekedésre vonatkozó tervek tanulmányozása azok használatba vételének ösztönzése és általánossá tétele érdekében, |
| --- | --- | --- |

19.

határozottan ajánlja a 2014–2020-ra szóló pénzügyi terv keretében egy, a városi mobilitásra irányuló európai pénzügyi eszköz (Marco Polo típusú integrált program) kialakításának vizsgálatát, amellyel lehetővé válna az alábbiak társfinanszírozása:

—

a városi közlekedésre vonatkozó tervek tanulmányozása azok használatba vételének ösztönzése és általánossá tétele érdekében,

| — | az Unió környezetvédelmi és gazdasági-társadalmi célkitűzéseinek megfelelő közlekedési módokba való beruházások egy része; |
| --- | --- |

—

az Unió környezetvédelmi és gazdasági-társadalmi célkitűzéseinek megfelelő közlekedési módokba való beruházások egy része;

javasolja, hogy ezek a finanszírozások ösztönzőek legyenek és európai versenytárgyalási hirdetményen alapuló pályázati felhívás útján kerüljenek elosztásra;

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy készítsen jelentést a forgalomkorlátozott városi övezetekről, azok mobilitásra, életminőségre, kibocsátásokra és külső hatásokra, az egészségre és a biztonságra gyakorolt hatásairól, figyelembe véve a nemzetközi forgalomban elkövetett közlekedési szabálysértésekkel kapcsolatos büntetőjogi és nem büntetőjogi eljárási rendszer szükségességét; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot, hogy készítsen jelentést a forgalomkorlátozott városi övezetekről, azok mobilitásra, életminőségre, kibocsátásokra és külső hatásokra, az egészségre és a biztonságra gyakorolt hatásairól, figyelembe véve a nemzetközi forgalomban elkövetett közlekedési szabálysértésekkel kapcsolatos büntetőjogi és nem büntetőjogi eljárási rendszer szükségességét;

| 21. | javasolja, hogy alakítsanak ki olyan, az Unió területén elhelyezkedő kiinduló-állomások pályaudvarain és repülőterein működő hálózatot, amely tartalmazza az Unió fontosabb célállomásainak városi közlekedésével kapcsolatos információkat és a városi menetjegyek megvételének lehetőségét; |
| --- | --- |

21.

javasolja, hogy alakítsanak ki olyan, az Unió területén elhelyezkedő kiinduló-állomások pályaudvarain és repülőterein működő hálózatot, amely tartalmazza az Unió fontosabb célállomásainak városi közlekedésével kapcsolatos információkat és a városi menetjegyek megvételének lehetőségét;

| 22. | ajánlja egy városi közlekedési „felhasználói charta” létrehozását a gyalogosokra és a kerékpárosokra, valamint az áruk és szolgáltatások elosztására és az utak közös használatára is kiterjedően, lehetővé téve a meglévő egyenlőtlenségek csökkentését; |
| --- | --- |

22.

ajánlja egy városi közlekedési „felhasználói charta” létrehozását a gyalogosokra és a kerékpárosokra, valamint az áruk és szolgáltatások elosztására és az utak közös használatára is kiterjedően, lehetővé téve a meglévő egyenlőtlenségek csökkentését;

| 23. | úgy véli, hogy a városokban a rövid útvonalakra épülő ideális városkép kialakítása a legalkalmasabb módja a környezet- és éghajlatbarát mobilitás lehetővé tételének; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy a városokban a rövid útvonalakra épülő ideális városkép kialakítása a legalkalmasabb módja a környezet- és éghajlatbarát mobilitás lehetővé tételének;

| 24. | ösztönzi a Bizottságot és a helyi hatóságokat, hogy fokozzák és bővítsék az autómentes napokhoz kapcsolódó kezdeményezéseiket, amelyek az évente megrendezésre kerülő európai autómentes nap részeként valósulnak meg; |
| --- | --- |

24.

ösztönzi a Bizottságot és a helyi hatóságokat, hogy fokozzák és bővítsék az autómentes napokhoz kapcsolódó kezdeményezéseiket, amelyek az évente megrendezésre kerülő európai autómentes nap részeként valósulnak meg;

| 25. | felhívja a Bizottságot, hogy a környezetvédelmi övezetek kialakítására, valamint egy egységes európai környezetvédelmi övezeti matrica létrehozására vonatkozóan mielőbb terjesszen elő összehangolt megközelítést annak elkerülése érdekében, hogy a városok vagy tagállamok egymástól eltérő megközelítéseket dolgozzanak ki, ami a polgárok és a vállalkozások számára jelentős kényelmetlenségekkel járna; |
| --- | --- |

25.

felhívja a Bizottságot, hogy a környezetvédelmi övezetek kialakítására, valamint egy egységes európai környezetvédelmi övezeti matrica létrehozására vonatkozóan mielőbb terjesszen elő összehangolt megközelítést annak elkerülése érdekében, hogy a városok vagy tagállamok egymástól eltérő megközelítéseket dolgozzanak ki, ami a polgárok és a vállalkozások számára jelentős kényelmetlenségekkel járna;

| 26. | véleménye szerint a városi mobilitással kapcsolatos kezdeményezéseknek a települések közötti hálózatok kialakítását is tartalmazniuk kell, a nagy városok összekapcsolása, gazdasági fejlődésük biztosítása, valamint a személy- és áruszállítás felgyorsulása érdekében; |
| --- | --- |

26.

véleménye szerint a városi mobilitással kapcsolatos kezdeményezéseknek a települések közötti hálózatok kialakítását is tartalmazniuk kell, a nagy városok összekapcsolása, gazdasági fejlődésük biztosítása, valamint a személy- és áruszállítás felgyorsulása érdekében;

A városi közlekedés: a lisszaboni stratégia és európai gazdaságélénkítési terv keretében figyelembe veendő ipari és európai technológiai ágazat

| 27. | javasolja az eszközök európai szabványosítására és minősítésére irányuló európai politika kialakítását, amelynek középpontjában a biztonság és az egészség, a komfort (zaj, vibrációk stb.), a hálózatok együttműködtethetősége (buszutak, villamos-vonat stb.), a csökkent mozgásképességű személyek vagy gyermekkocsival közlekedők általi megközelíthetőség, a puha közlekedési módok és a szénfelhasználási mérleg alapján tiszta közlekedési eszközök (busz, taxi stb.), továbbá a vállalkozásokra és a felhasználókra háruló költségek hatásvizsgálata áll; |
| --- | --- |

27.

javasolja az eszközök európai szabványosítására és minősítésére irányuló európai politika kialakítását, amelynek középpontjában a biztonság és az egészség, a komfort (zaj, vibrációk stb.), a hálózatok együttműködtethetősége (buszutak, villamos-vonat stb.), a csökkent mozgásképességű személyek vagy gyermekkocsival közlekedők általi megközelíthetőség, a puha közlekedési módok és a szénfelhasználási mérleg alapján tiszta közlekedési eszközök (busz, taxi stb.), továbbá a vállalkozásokra és a felhasználókra háruló költségek hatásvizsgálata áll;

| 28. | javasolja, hogy mindig a költség és a haszon arányosságára, valamint a korlátozott lehetőségekkel bíró felhasználók figyelembevételére kell törekedni; |
| --- | --- |

28.

javasolja, hogy mindig a költség és a haszon arányosságára, valamint a korlátozott lehetőségekkel bíró felhasználók figyelembevételére kell törekedni;

| 29. | javasolja, hogy a városi közlekedési hálózatok versenyeztetésének keretében készítsenek iránymutatásokat a szolgáltatások minőségére, értékelésére és a közlekedés felhasználóinak és az állampolgároknak a részvételére vonatkozó minimális ajánlásokról az 1370/2007/EK a rendeletnek megfelelően; |
| --- | --- |

29.

javasolja, hogy a városi közlekedési hálózatok versenyeztetésének keretében készítsenek iránymutatásokat a szolgáltatások minőségére, értékelésére és a közlekedés felhasználóinak és az állampolgároknak a részvételére vonatkozó minimális ajánlásokról az 1370/2007/EK a rendeletnek megfelelően;

| 30. | javasolja, hogy az európai gazdaságélénkítési terv révén felszabaduló előirányzatok egy nagy része olyan, a városi közlekedés és a tömegközlekedés már folyamatban lévő beruházásainak és projektjeinek finanszírozására irányuljon, amelyek azonnal finanszírozhatók és 2009. december 31-ig megvalósíthatók; |
| --- | --- |

30.

javasolja, hogy az európai gazdaságélénkítési terv révén felszabaduló előirányzatok egy nagy része olyan, a városi közlekedés és a tömegközlekedés már folyamatban lévő beruházásainak és projektjeinek finanszírozására irányuljon, amelyek azonnal finanszírozhatók és 2009. december 31-ig megvalósíthatók;

| 31. | megállapítja, hogy az európai gazdaságélénkítési terv keretében a strukturális alapok pénzeszközeit elsősorban fenntartható infrastrukturális projektekre fordítják; nyomatékosan felszólítja a tagállamokat és a régiókat, hogy e pénzeszközök jelentős részét az éghajlatbarát városi közlekedésre használják fel; |
| --- | --- |

31.

megállapítja, hogy az európai gazdaságélénkítési terv keretében a strukturális alapok pénzeszközeit elsősorban fenntartható infrastrukturális projektekre fordítják; nyomatékosan felszólítja a tagállamokat és a régiókat, hogy e pénzeszközök jelentős részét az éghajlatbarát városi közlekedésre használják fel;

| 32. | kéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az ebben az állásfoglalásban megfogalmazott javaslatokat, valamint az Európai Parlament abbéli reményét, hogy a Bizottság ezen a területen magához ragadja a kezdeményezést egy cselekvési terv mihamarabbi elkészülte érdekében; |
| --- | --- |

32.

kéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az ebben az állásfoglalásban megfogalmazott javaslatokat, valamint az Európai Parlament abbéli reményét, hogy a Bizottság ezen a területen magához ragadja a kezdeményezést egy cselekvési terv mihamarabbi elkészülte érdekében;

*

* *

| 33. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

33.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0356.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0311.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0057.

(4)  HL C 290., 1988.11.14., 51. o.

(5)  HL C 41. E, 2009.2.19., 1. o.

(6)  HL C 187. E, 2008.7.24., 154. o.

(7)  HL C 175. E, 2008.7.10., 556. o.

(8)  HL L 152., 2008.6.11., 1. o.

(9)  HL L 315., 2007.12.3., 1. o.

(10)  HL L 164., 2004.4.30., 44. o.

(11)  HL L 203., 2000.8.10., 9. o.

(12)  HL-ben még nem került közlésre.

(13)  Rövidítés a Near Field Communication szavakból, nagyon rövid távolságon belül működő kommunikációs technológia, amely lehetővé teszi a rádiós azonosítást.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/50 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/50

---

2009. április 23., csütörtökAz intelligens közlekedési rendszerekre vonatkozó cselekvési terv

P6_TA(2009)0308

Az Európai Parlament 2009. április 23-i állásfoglalása az intelligens közlekedési rendszerekről szóló cselekvési tervről (2008/2216(INI))

2010/C 184 E/10

Az Európai Parlament,

tekintettel a „Cselekvési terv az intelligens közlekedési rendszerek alkalmazásának európai bevezetésére” című, 2008. december 16-i bizottsági közleményre (COM(2008)0886),

tekintettel az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keret megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2008)0887),

tekintettel az „Európai közlekedéspolitika 2010-ig: ideje dönteni” című, 2001. szeptember 12-i bizottsági fehér könyvre (COM(2001)0370),

tekintettel a „Környezetbarátabb közlekedés” című, 2008. július 8-i bizottsági közleményre (COM(2008)0433),

tekintettel az „A külső költségek internalizálását elősegítő stratégia” című, 2008. július 8-i bizottsági közleményre (COM(2008)0435),

tekintettel az „A városi mobilitás új kultúrája felé” című, 2007. szeptember 25-i bizottsági zöld könyvre (COM(2007)0551),

tekintettel a „Tartsuk mozgásban Európát! – Fenntartható mobilitás kontinensünk számára – Az Európai Bizottság 2001. évi közlekedéspolitikai Fehér könyvének félidei felülvizsgálata” című, 2006. június 22-i bizottsági közleményre (COM(2006)0314),

tekintettel az „Európa biztonságosabb, tisztább és hatékonyabb mobilitása felé: Az első »Intelligens autó« jelentés” című, 2007. szeptember 17-i bizottsági közleményre (COM(2007)0541),

tekintettel az „A 21. századi versenyképes autóipari szabályozási keret – A Bizottság álláspontja a CARS 21 magas szintű csoport zárójelentésével kapcsolatban: hozzájárulás az EU növekedési és foglalkoztatási stratégiájához” című, 2007. február 7-i bizottsági közleményre' (COM(2007)0022),

tekintettel az „Az »Intelligens autó« kezdeményezés – A gépjárművek intelligenciájának, biztonságának és tisztaságának fokozása érdekében alkalmazott információs és kommunikációs technológiákkal kapcsolatos ismeretterjesztés” című, 2006. február 15-i bizottsági közleményre (COM(2006)0059),

tekintettel az „Európai teherszállítási logisztika – A fenntartható mobilitás kulcsa” című, 2006. június 28-i bizottsági közleményre (COM(2006)0336),

tekintettel az „A teherfuvarozási logisztikáról szóló cselekvési terv” című, 2007. október 18-i bizottsági közleményre (COM(2007)0607),

tekintettel a városi környezetre vonatkozó tematikus stratégiáról szóló, 2006. január 11-i bizottsági közleményre (COM(2005)0718),

tekintettel a strukturális alapokról, a kohéziós alapról és a 7. kutatási keretprogramról szóló bizottsági javaslatokra és iránymutatásokra, illetve európai parlamenti álláspontokra,

tekintettel a tiszta és energiatakarékos közúti járművek használatának előmozdításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló átdolgozott javaslatról szóló, 2008. október 22-i állásfoglalására (1),

tekintettel a lisszaboni stratégia kapcsán az Európai Tanács 2008. tavaszi üléséhez való hozzájárulásról szóló, 2008. február 20-i állásfoglalására (2),

tekintettel az európai energiaügyi és környezetvédelmi politikák figyelembevételével a fenntartható európai közlekedéspolitikáról szóló, 2008. március 11-i állásfoglalására (3),

tekintettel a CARS 21: versenyképes autóipari szabályozási keretről szóló, 2008. január 15-i állásfoglalására (4),

tekintettel „az Európa biztonságosabb, tisztább és hatékonyabb mobilitása felé: Az első »Intelligens autó« jelentés” című, 2008. június 19-i állásfoglalására (5),

tekintettel a „Tartsuk mozgásban Európát! – Fenntartható mobilitás kontinensünk számára” című, 2007. július 12-i állásfoglalására (6),

tekintettel az „Európai teherszállítási logisztika: a fenntartható mobilitás kulcsa” című, 2007. szeptember 5-i állásfoglalására (7),

tekintettel az „Európai cselekvési program a közúti közlekedés biztonságáért – félidős mérleg” című, 2007. január 18-i állásfoglalására (8),

tekintettel a városi környezetre vonatkozó tematikus stratégiáról szóló, 2006. szeptember 26-i állásfoglalására (9),

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A6-0227/2009),

| A. | mivel az intelligens közlekedési rendszerek (ITS-ek) fejlett alkalmazások, amelyek információs és kommunikációs technológiákat (IKT) használnak fel a közlekedéshez, és innovatív szolgáltatásokat nyújtanak a közlekedési módok és a forgalomirányítás terén; |
| --- | --- |

A.

mivel az intelligens közlekedési rendszerek (ITS-ek) fejlett alkalmazások, amelyek információs és kommunikációs technológiákat (IKT) használnak fel a közlekedéshez, és innovatív szolgáltatásokat nyújtanak a közlekedési módok és a forgalomirányítás terén;

| B. | mivel az ITS-ek nagy potenciállal rendelkeznek az összes olyan közlekedési mód hatékonyabb kihasználását illetően, amelyek meg tudnak felelni az európai közlekedéspolitika igényeinek és kihívásainak; |
| --- | --- |

B.

mivel az ITS-ek nagy potenciállal rendelkeznek az összes olyan közlekedési mód hatékonyabb kihasználását illetően, amelyek meg tudnak felelni az európai közlekedéspolitika igényeinek és kihívásainak;

| C. | mivel a közúti forgalmi torlódás az úthálózat 10 %-át érinti és éves költsége az EU GDP-jének 1 %-ára rúg, a közúti balesetek halálos áldozatainak száma még mindig eléri a 42 953-at (2006), ami jóval több, mint a 2010-re ennek 25 000-re csökkentését kitűző középtávú cél, és a közúti közlekedés a közlekedéssel összefüggő teljes CO2-kibocsátás 72 %-áért felelős, míg Európában a közúti közlekedésből származó CO2-kibocsátás 40 %-át a városi közlekedés okozza; |
| --- | --- |

C.

mivel a közúti forgalmi torlódás az úthálózat 10 %-át érinti és éves költsége az EU GDP-jének 1 %-ára rúg, a közúti balesetek halálos áldozatainak száma még mindig eléri a 42 953-at (2006), ami jóval több, mint a 2010-re ennek 25 000-re csökkentését kitűző középtávú cél, és a közúti közlekedés a közlekedéssel összefüggő teljes CO2-kibocsátás 72 %-áért felelős, míg Európában a közúti közlekedésből származó CO2-kibocsátás 40 %-át a városi közlekedés okozza;

| D. | mivel az ITS-ek alapvető fontosságúnak bizonyultak az energiafogyasztás csökkentésében és a közlekedés környezetbarátabbá tételében; |
| --- | --- |

D.

mivel az ITS-ek alapvető fontosságúnak bizonyultak az energiafogyasztás csökkentésében és a közlekedés környezetbarátabbá tételében;

| E. | mivel intelligens közlekedési alkalmazásokat fejlesztettek ki a különböző közlekedési módokra, mint a vasúti közlekedés (ERTMS és TAF-TSI), a tengeri és a belvízi közlekedés (LRITS, SafeSeaNet, VTMIS, RIS), a légi közlekedés (SESAR) és a szárazföldi közlekedés, például az élőállat-szállítás; |
| --- | --- |

E.

mivel intelligens közlekedési alkalmazásokat fejlesztettek ki a különböző közlekedési módokra, mint a vasúti közlekedés (ERTMS és TAF-TSI), a tengeri és a belvízi közlekedés (LRITS, SafeSeaNet, VTMIS, RIS), a légi közlekedés (SESAR) és a szárazföldi közlekedés, például az élőállat-szállítás;

| 1. | hangsúlyozza, hogy az ITS-ek kulcsfontosságú eszközt jelentenek a meglévő infrastruktúra hatékony kihasználásában és a közlekedés hatékonyabbá, biztonságosabbá és veszélytelenebbé, illetve környezetbarátabbá tételében, így hozzájárulnak a fenntartható mobilitás kialakításához a polgárok és a gazdaság számára; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy az ITS-ek kulcsfontosságú eszközt jelentenek a meglévő infrastruktúra hatékony kihasználásában és a közlekedés hatékonyabbá, biztonságosabbá és veszélytelenebbé, illetve környezetbarátabbá tételében, így hozzájárulnak a fenntartható mobilitás kialakításához a polgárok és a gazdaság számára;

| 2. | hangsúlyozza azt a pozitív hatást, amelyet az ITS-ek a fenntartható fejlődésre gyakorolnak valamennyi régió, köztük a városi területek gazdasági teljesítményének javítása, a kölcsönös hozzáférhetőséggel kapcsolatos feltételek megállapítása, a helyi és régióközi kereskedelem fokozása, valamint az Európai Unió belső piacának és az intelligens közlekedési rendszerek végrehajtásából eredő tevékenységekkel kapcsolatos foglalkoztatásnak a fejlesztése révén; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza azt a pozitív hatást, amelyet az ITS-ek a fenntartható fejlődésre gyakorolnak valamennyi régió, köztük a városi területek gazdasági teljesítményének javítása, a kölcsönös hozzáférhetőséggel kapcsolatos feltételek megállapítása, a helyi és régióközi kereskedelem fokozása, valamint az Európai Unió belső piacának és az intelligens közlekedési rendszerek végrehajtásából eredő tevékenységekkel kapcsolatos foglalkoztatásnak a fejlesztése révén;

| 3. | úgy véli, hogy az ITS-ek javíthatják az európai polgárok, különösen a városi területeken élők életkörülményeit, hozzájárulhatnak az útbiztonság javításához, csökkenthetik a káros kibocsátásokat és a környezetszennyezést, növelhetik a közlekedés hatékonyságát, javíthatják a külső területek megközelíthetőségét és tovább folytathatják a közlekedés csökkentésére irányuló elsődleges célkitűzést; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy az ITS-ek javíthatják az európai polgárok, különösen a városi területeken élők életkörülményeit, hozzájárulhatnak az útbiztonság javításához, csökkenthetik a káros kibocsátásokat és a környezetszennyezést, növelhetik a közlekedés hatékonyságát, javíthatják a külső területek megközelíthetőségét és tovább folytathatják a közlekedés csökkentésére irányuló elsődleges célkitűzést;

| 4. | sajnálatát fejezi ki az ITS-ek EU-ban történő végrehajtására vonatkozó közös keret létrehozásának késlekedése és a meghatározott célokat kitűző ITS koordinált kiépítésének hiánya miatt, amelynek oka főként a kölcsönös átjárhatóság akadályaiban, az összes szereplő hatékony együttműködésének hiányában, valamint a magánéletre vonatkozó adatokkal és a felelősséggel kapcsolatos megoldatlan kérdésekben rejlik; |
| --- | --- |

4.

sajnálatát fejezi ki az ITS-ek EU-ban történő végrehajtására vonatkozó közös keret létrehozásának késlekedése és a meghatározott célokat kitűző ITS koordinált kiépítésének hiánya miatt, amelynek oka főként a kölcsönös átjárhatóság akadályaiban, az összes szereplő hatékony együttműködésének hiányában, valamint a magánéletre vonatkozó adatokkal és a felelősséggel kapcsolatos megoldatlan kérdésekben rejlik;

| 5. | üdvözli a Bizottság ITS-ekre vonatkozó cselekvési tervét („cselekvési terv”) mint a cselekvések és programok olyan közös keretét, amely az eredmények teljesítésére egyértelmű határidőket szab; |
| --- | --- |

5.

üdvözli a Bizottság ITS-ekre vonatkozó cselekvési tervét („cselekvési terv”) mint a cselekvések és programok olyan közös keretét, amely az eredmények teljesítésére egyértelmű határidőket szab;

| 6. | szilárdan hiszi, hogy a közlekedéspolitikában az ITS használatát előmozdító eszköz létrehozására van szükség; támogatja az ITS kiépítésének keretét megállapító jogi eszközt, és kéri, hogy a Bizottság nyújtson jobb tájékoztatást a cselekvési terv fellépéseinek, finanszírozásának és programozásának jelenlegi helyzetéről, annak biztosítása érdekében, hogy az ITS kiépítésének keretét megállapító irányelvben megszabott határidejű cselekvéssorozatot határozzanak meg; |
| --- | --- |

6.

szilárdan hiszi, hogy a közlekedéspolitikában az ITS használatát előmozdító eszköz létrehozására van szükség; támogatja az ITS kiépítésének keretét megállapító jogi eszközt, és kéri, hogy a Bizottság nyújtson jobb tájékoztatást a cselekvési terv fellépéseinek, finanszírozásának és programozásának jelenlegi helyzetéről, annak biztosítása érdekében, hogy az ITS kiépítésének keretét megállapító irányelvben megszabott határidejű cselekvéssorozatot határozzanak meg;

| 7. | tisztában van azzal, hogy az EasyWay fellépéshez (2008-ban) nyújtott közösségi pénzügyi támogatás korlátozott – ez 21 uniós tagállamban a fő transzeurópai úthálózat (TERN) folyosóin az ITS kiépítésének egész Európát lefedő projektje, amelyet a nemzeti közúti hatóságok és üzemeltetők irányítanak, állami és magán érdekelt felekhez tartozó társult partnerekkel együtt; |
| --- | --- |

7.

tisztában van azzal, hogy az EasyWay fellépéshez (2008-ban) nyújtott közösségi pénzügyi támogatás korlátozott – ez 21 uniós tagállamban a fő transzeurópai úthálózat (TERN) folyosóin az ITS kiépítésének egész Európát lefedő projektje, amelyet a nemzeti közúti hatóságok és üzemeltetők irányítanak, állami és magán érdekelt felekhez tartozó társult partnerekkel együtt;

Horizontális kérdések

| 8. | rámutat, hogy az ITS-t Európában az összes közlekedési mód területén és az összes utazó számára ki kell építeni, a Galileo alkalmazásokkal koordinált megközelítés keretében; határozottan támogatja annak azonnali kiépítését a magán- és az állami szektor közötti, valamint a tömegközlekedésen belüli intermodalitásnak az általános tájékoztatás és fokozott kapacitáskezelés révén történő növelése érdekében; |
| --- | --- |

8.

rámutat, hogy az ITS-t Európában az összes közlekedési mód területén és az összes utazó számára ki kell építeni, a Galileo alkalmazásokkal koordinált megközelítés keretében; határozottan támogatja annak azonnali kiépítését a magán- és az állami szektor közötti, valamint a tömegközlekedésen belüli intermodalitásnak az általános tájékoztatás és fokozott kapacitáskezelés révén történő növelése érdekében;

| 9. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a felelősség kérdésével, amely komoly akadályt jelent az ITS zökkenőmentes és következetes európai fejlesztése számára; |
| --- | --- |

9.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a felelősség kérdésével, amely komoly akadályt jelent az ITS zökkenőmentes és következetes európai fejlesztése számára;

| 10. | úgy véli, hogy az ITS fejlesztésében a kölcsönös átjárhatóság kiemelkedő fontosságú az ITS következetes és eredményes európai kiépítéséhez; hangsúlyozza, hogy a TERN-be (útépítés vagy -fenntartás) való befektetés esetén törekedni kell az ITS-szolgálatok bevezetésére; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy az ITS fejlesztésében a kölcsönös átjárhatóság kiemelkedő fontosságú az ITS következetes és eredményes európai kiépítéséhez; hangsúlyozza, hogy a TERN-be (útépítés vagy -fenntartás) való befektetés esetén törekedni kell az ITS-szolgálatok bevezetésére;

| 11. | kéri a Bizottságot, hogy – mivel az európai ITS-piacon már így is jelentős nagyságú a kínálat – állapítsa meg az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások minimális színvonalát, amelyet minden tagállam el tud érni, és amely az ITS hatékony bevezetése, végrehajtása és üzemeltetése szempontjából szükséges; |
| --- | --- |

11.

kéri a Bizottságot, hogy – mivel az európai ITS-piacon már így is jelentős nagyságú a kínálat – állapítsa meg az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások minimális színvonalát, amelyet minden tagállam el tud érni, és amely az ITS hatékony bevezetése, végrehajtása és üzemeltetése szempontjából szükséges;

| 12. | fontosnak tartja a piaci kereslet értékelését és a valós szükségletek – az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások minimális színvonalából kiindulva megállapított – értékelését, valamint az ITS belső piaci vonatkozásainak szabványosítás és megfelelő szabályozási keret révén megvalósuló megerősítését; |
| --- | --- |

12.

fontosnak tartja a piaci kereslet értékelését és a valós szükségletek – az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások minimális színvonalából kiindulva megállapított – értékelését, valamint az ITS belső piaci vonatkozásainak szabványosítás és megfelelő szabályozási keret révén megvalósuló megerősítését;

| 13. | hangsúlyozza az EU külső határain átnyúló, mind technikai, mind adminisztratív együttműködés fontosságát, mivel annak nagy jelentősége van az ITS hatékony uniós bevezetése szempontjából; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza az EU külső határain átnyúló, mind technikai, mind adminisztratív együttműködés fontosságát, mivel annak nagy jelentősége van az ITS hatékony uniós bevezetése szempontjából;

A közúti, forgalmi és utazási adatok optimális felhasználása (1. cselekvés)

| 14. | hangsúlyozza, hogy az ITS eredményes kiépítésének minimumaként az alábbi öt alapvető területen az adatok és információk kritikus tömegének biztosítására van szükség: valós idejű információk a forgalomról és utazásról; úthálózati adatok; nyilvános adatok digitális térképekhez; a minimális egyetemes forgalmi információs szolgáltatásokra vonatkozó adatok és multimodális, háztól házig tartó útvonalat tervező eszközök; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy az ITS eredményes kiépítésének minimumaként az alábbi öt alapvető területen az adatok és információk kritikus tömegének biztosítására van szükség: valós idejű információk a forgalomról és utazásról; úthálózati adatok; nyilvános adatok digitális térképekhez; a minimális egyetemes forgalmi információs szolgáltatásokra vonatkozó adatok és multimodális, háztól házig tartó útvonalat tervező eszközök;

| 15. | arra szólít fel, hogy a minimális egyetemes forgalmi információs szolgáltatások terjedjenek ki a transzeurópai hálózatra (TEN-T); |
| --- | --- |

15.

arra szólít fel, hogy a minimális egyetemes forgalmi információs szolgáltatások terjedjenek ki a transzeurópai hálózatra (TEN-T);

| 16. | hangsúlyozza, hogy az ITS nagyarányú elfogadásához és bevezetéséhez figyelembe kell venni mind a közlekedéssel kapcsolatos információkat, mind a különböző közlekedési eszközök számára megállapított menetrendet; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az ITS nagyarányú elfogadásához és bevezetéséhez figyelembe kell venni mind a közlekedéssel kapcsolatos információkat, mind a különböző közlekedési eszközök számára megállapított menetrendet;

| 17. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy valós idejű információkat nyújtsanak az utazók számára és az infrastruktúrához, és ezt pontosabbá, megbízhatóbbá és egységesebbé tegyék, egyidejűleg tiszteletben tartva Európa (földrajzi, kulturális és nyelvi) sajátosságait és biztosítva a földrajzi folytonosságot; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy valós idejű információkat nyújtsanak az utazók számára és az infrastruktúrához, és ezt pontosabbá, megbízhatóbbá és egységesebbé tegyék, egyidejűleg tiszteletben tartva Európa (földrajzi, kulturális és nyelvi) sajátosságait és biztosítva a földrajzi folytonosságot;

| 18. | az ITS fejlesztése szempontjából alapvető fontosságúnak tartja, hogy a magánszektor számára hozzáférést biztosítsanak közúti, forgalmi és utazási adatokhoz, a magánélet védelmének tiszteletben tartása és a szellemi tulajdonjogok kérdésének kezelése mellett; |
| --- | --- |

18.

az ITS fejlesztése szempontjából alapvető fontosságúnak tartja, hogy a magánszektor számára hozzáférést biztosítsanak közúti, forgalmi és utazási adatokhoz, a magánélet védelmének tiszteletben tartása és a szellemi tulajdonjogok kérdésének kezelése mellett;

A forgalom- és a teheráru-kezelési ITS-szolgáltatások folyamatossága az európai közlekedési folyósokon és az agglomerációkban (2. cselekvés)

| 19. | úgy gondolja, hogy alapvetően fontos a harmonizált, kölcsönösen átjárható és megbízható ITS biztosítása, megőrizve ugyanakkor a felhasználók ITS-ekkel kapcsolatos választásának szabadságát; |
| --- | --- |

19.

úgy gondolja, hogy alapvetően fontos a harmonizált, kölcsönösen átjárható és megbízható ITS biztosítása, megőrizve ugyanakkor a felhasználók ITS-ekkel kapcsolatos választásának szabadságát;

| 20. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az ITS-eket a hatékonyabb közlekedési mobilitás és az irányítás folyamatossága, valamint az utak, a TEN-T folyosók, teherforgalmi folyosók és az agglomerációk forgalmi torlódásainak csökkentése érdekében hangolják és kössék össze az EU városi mobilitásra irányuló kezdeményezéseivel; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az ITS-eket a hatékonyabb közlekedési mobilitás és az irányítás folyamatossága, valamint az utak, a TEN-T folyosók, teherforgalmi folyosók és az agglomerációk forgalmi torlódásainak csökkentése érdekében hangolják és kössék össze az EU városi mobilitásra irányuló kezdeményezéseivel;

| 21. | úgy véli, hogy határokon átnyúló együttműködésre és az ITS eredményes kiépítésére és végrehajtására irányuló programok – mint például az EasyWay projekt – kialakítására van szükség; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy határokon átnyúló együttműködésre és az ITS eredményes kiépítésére és végrehajtására irányuló programok – mint például az EasyWay projekt – kialakítására van szükség;

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy azonosítsa az ITS kiépítésének előrébb vitele szempontjából kiemelt fontosságú információkat, közlekedési eszközöket és járművekre vonatkozó előírásokat, valamint a nagyobb mértékben harmonizált autópálya-infrastruktúra előmozdítását; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot, hogy azonosítsa az ITS kiépítésének előrébb vitele szempontjából kiemelt fontosságú információkat, közlekedési eszközöket és járművekre vonatkozó előírásokat, valamint a nagyobb mértékben harmonizált autópálya-infrastruktúra előmozdítását;

| 23. | alapvető fontosságúnak tartja, hogy a járművenkénti gazdasági költségre, valamint az ITS kiépítéséből származó infrastruktúrára vonatkozó értékelés az összes járulékos (gazdasági, társadalmi és környezeti) költséget lefedő költség-haszon elemzésen alapuljon; |
| --- | --- |

23.

alapvető fontosságúnak tartja, hogy a járművenkénti gazdasági költségre, valamint az ITS kiépítéséből származó infrastruktúrára vonatkozó értékelés az összes járulékos (gazdasági, társadalmi és környezeti) költséget lefedő költség-haszon elemzésen alapuljon;

Az ITS a városon belüli mobilitás szolgálatában (2a cselekvés)

| 24. | támogatja a felhasználókat a városi közlekedési eszközökről és az érintett hálózatok állapotáról tájékoztató eljárások és rendszerek kialakítását, például a GSM-technológia felhasználásával; |
| --- | --- |

24.

támogatja a felhasználókat a városi közlekedési eszközökről és az érintett hálózatok állapotáról tájékoztató eljárások és rendszerek kialakítását, például a GSM-technológia felhasználásával;

| 25. | egy és ugyanazon régió tarifarendszereinek integrálásával kapcsolatos kutatások indítását javasolja, különös tekintettel az ezzel kapcsolatos műszaki folyamatokra; |
| --- | --- |

25.

egy és ugyanazon régió tarifarendszereinek integrálásával kapcsolatos kutatások indítását javasolja, különös tekintettel az ezzel kapcsolatos műszaki folyamatokra;

| 26. | sürgeti olyan intermodális technológiák kifejlesztését, amelyek a mozgáskorlátozottak számára jobb hozzáférést tesznek lehetővé a közlekedési eszközökhöz és a városon belüli mobilitáshoz; |
| --- | --- |

26.

sürgeti olyan intermodális technológiák kifejlesztését, amelyek a mozgáskorlátozottak számára jobb hozzáférést tesznek lehetővé a közlekedési eszközökhöz és a városon belüli mobilitáshoz;

Közúti biztonság és védelem (3. cselekvés)

| 27. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy készüljenek fel az eCall alkalmazás az EU összes országában harmonizált módon, 2010-ig történő kiépítésére és integrálására, amint a szabványosítási tesztek befejeződnek; |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy készüljenek fel az eCall alkalmazás az EU összes országában harmonizált módon, 2010-ig történő kiépítésére és integrálására, amint a szabványosítási tesztek befejeződnek;

| 28. | úgy véli, hogy az ITS-ek alkalmazásainak és kiépítésének:






  — | támogatniuk kell a közúti biztonság javításával kapcsolatban elegendő potenciállal bíró, fejlett vezetéstámogató rendszereket (ADAS), mint amilyen például az elektronikus stabilizáló program (ESP) és az eCall, amely önmagában évente 6 500 életet tudna megmenteni az EU-ban, ha teljesen kiépülne; |
| --- | --- | --- |

28.

úgy véli, hogy az ITS-ek alkalmazásainak és kiépítésének:

—

támogatniuk kell a közúti biztonság javításával kapcsolatban elegendő potenciállal bíró, fejlett vezetéstámogató rendszereket (ADAS), mint amilyen például az elektronikus stabilizáló program (ESP) és az eCall, amely önmagában évente 6 500 életet tudna megmenteni az EU-ban, ha teljesen kiépülne;

| — | a gyorshajtás, az ittas vezetés és a biztonsági öv bekötése nélküli vezetés megelőzésével növelniük kell a közúti biztonságot, |
| --- | --- |

—

a gyorshajtás, az ittas vezetés és a biztonsági öv bekötése nélküli vezetés megelőzésével növelniük kell a közúti biztonságot,

| — | javítaniuk kell az egészségvédelmi és biztonsági feltételeket azáltal, hogy a „truckinform” portált alkalmazva a tehergépkocsi-vezetők számára megfelelő szolgáltatások nyújtásával támogatják a méltó és biztonságos parkolóhelyek használatát (10) és |
| --- | --- |

—

javítaniuk kell az egészségvédelmi és biztonsági feltételeket azáltal, hogy a „truckinform” portált alkalmazva a tehergépkocsi-vezetők számára megfelelő szolgáltatások nyújtásával támogatják a méltó és biztonságos parkolóhelyek használatát (10) és

| — | javítaniuk kell a sofőr és a rakomány lopás, rablás és támadás elleni védelmét a teherforgalomban, ezáltal a szervezett bűnözés elleni küzdelmet, különösen a határ menti területeken és a harmadik országokkal folytatott nemzetközi teherforgalomban; |
| --- | --- |

—

javítaniuk kell a sofőr és a rakomány lopás, rablás és támadás elleni védelmét a teherforgalomban, ezáltal a szervezett bűnözés elleni küzdelmet, különösen a határ menti területeken és a harmadik országokkal folytatott nemzetközi teherforgalomban;

| 29. | sürgeti a Bizottságot, hogy csökkentse tovább a kommunikációs költségeket, hogy a távközlésen alapuló kommunikációs és információs felszerelést átfogóbb módon lehessen felhasználni; |
| --- | --- |

29.

sürgeti a Bizottságot, hogy csökkentse tovább a kommunikációs költségeket, hogy a távközlésen alapuló kommunikációs és információs felszerelést átfogóbb módon lehessen felhasználni;

| 30. | üdvözli a javasolt „e-teher” kezdeményezést, és sürgeti a Bizottságot, hogy vezesse be az „intelligens rakomány” fogalmát, hogy az ITS-szolgáltatások multimodális megközelítését érje el a teherforgalom területén, a veszélyes árukra összpontosítva; |
| --- | --- |

30.

üdvözli a javasolt „e-teher” kezdeményezést, és sürgeti a Bizottságot, hogy vezesse be az „intelligens rakomány” fogalmát, hogy az ITS-szolgáltatások multimodális megközelítését érje el a teherforgalom területén, a veszélyes árukra összpontosítva;

| 31. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ugyanolyan figyelmet szenteljenek az utasoknak és a teherszállítmányoknak a személyforgalom elleni diszkrimináció elkerülése végett, amely különösen rombolja a személyek mobilitását; |
| --- | --- |

31.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ugyanolyan figyelmet szenteljenek az utasoknak és a teherszállítmányoknak a személyforgalom elleni diszkrimináció elkerülése végett, amely különösen rombolja a személyek mobilitását;

| 32. | támogatja az ember-gép interfészre (HMI) vonatkozó megfelelő szabályozási keretet és más ITS-protokollokat, és hangsúlyozza, hogy a felelősségi kérdések kezelésére van szükség; |
| --- | --- |

32.

támogatja az ember-gép interfészre (HMI) vonatkozó megfelelő szabályozási keretet és más ITS-protokollokat, és hangsúlyozza, hogy a felelősségi kérdések kezelésére van szükség;

| 33. | felhívja a Bizottságot, hogy foglalkozzon a veszélyeztetett közlekedéshasználók kérdésével, ideértve a csökkent mobilitású személyeket is, és terjessze ki az ADAS kiépítését támogató és egyéb cselekvéseket, mint amilyenek például a cselekvési tervben javasolt cselekvési alterületek keretében a kétkerekű járművel közlekedőkre vonatkozó ITS-ek és HMI; |
| --- | --- |

33.

felhívja a Bizottságot, hogy foglalkozzon a veszélyeztetett közlekedéshasználók kérdésével, ideértve a csökkent mobilitású személyeket is, és terjessze ki az ADAS kiépítését támogató és egyéb cselekvéseket, mint amilyenek például a cselekvési tervben javasolt cselekvési alterületek keretében a kétkerekű járművel közlekedőkre vonatkozó ITS-ek és HMI;

| 34. | felkéri a Bizottságot, hogy használja ki az ITS-ben rejlő lehetőségeket a szmog és a magas ózonkoncentráció elkerülésére vonatkozó megelőző intézkedésekre és a zaj- por- NOx- és CO2-kibocsátásra való tekintettel; |
| --- | --- |

34.

felkéri a Bizottságot, hogy használja ki az ITS-ben rejlő lehetőségeket a szmog és a magas ózonkoncentráció elkerülésére vonatkozó megelőző intézkedésekre és a zaj- por- NOx- és CO2-kibocsátásra való tekintettel;

A járművek integrációja a közlekedési infrastruktúrába (4. cselekvés)

| 35. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a szabványosított interfészek és protokollok tekintetében közös platformszerkezetet határozzanak meg, amely elősegítené az ITS-ek, az együttműködő rendszerek, valamint az infrastruktúra–infrastruktúra (I2I), a jármű–infrastruktúra (V2I) és a jármű–jármű (V2V) kommunikációra vonatkozó előírások alkalmazását; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a szabványosított interfészek és protokollok tekintetében közös platformszerkezetet határozzanak meg, amely elősegítené az ITS-ek, az együttműködő rendszerek, valamint az infrastruktúra–infrastruktúra (I2I), a jármű–infrastruktúra (V2I) és a jármű–jármű (V2V) kommunikációra vonatkozó előírások alkalmazását;

| 36. | felhívja a Bizottságot, hogy készítsen útitervet az ITS-ekkel kapcsolatban, az ITS-ek alkalmazásaival és kiépítésével foglalkozó közös platformokkal, valamint a magán- és az állami szektor részvételével, és hozzon létre megfelelő keretet az ITS-ek felelősségi kérdéseinek rendezésére; |
| --- | --- |

36.

felhívja a Bizottságot, hogy készítsen útitervet az ITS-ekkel kapcsolatban, az ITS-ek alkalmazásaival és kiépítésével foglalkozó közös platformokkal, valamint a magán- és az állami szektor részvételével, és hozzon létre megfelelő keretet az ITS-ek felelősségi kérdéseinek rendezésére;

| 37. | megállapítja, hogy a felhasználók közlekedéssel kapcsolatos kapacitásának ösztönzése és az ember-gép kölcsönhatások elősegítése érdekében ösztönözni kell az ITS-ek alkalmazásaival kapcsolatos képzést; |
| --- | --- |

37.

megállapítja, hogy a felhasználók közlekedéssel kapcsolatos kapacitásának ösztönzése és az ember-gép kölcsönhatások elősegítése érdekében ösztönözni kell az ITS-ek alkalmazásaival kapcsolatos képzést;

| 38. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak nyílt fórumot az információk cseréjéhez és az ITS-ekkel kapcsolatos kérdések megvitatásához; |
| --- | --- |

38.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak nyílt fórumot az információk cseréjéhez és az ITS-ekkel kapcsolatos kérdések megvitatásához;

Adatbiztonság és -védelem, felelősségi kérdések (5. cselekvés)

| 39. | hangsúlyozza, hogy szükség van a magánélet védelmének tiszteletben tartására, és úgy véli, hogy a magánélettel, az adatbiztonsággal és -védelemmel kapcsolatos kérdéseket az ITS tervezése kidolgozásának korai szakaszától – a tervezési és megvalósítási intézkedések meghatározásától – kezdve figyelembe kell venni („privacy by design” – tervezett adatvédelem); |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy szükség van a magánélet védelmének tiszteletben tartására, és úgy véli, hogy a magánélettel, az adatbiztonsággal és -védelemmel kapcsolatos kérdéseket az ITS tervezése kidolgozásának korai szakaszától – a tervezési és megvalósítási intézkedések meghatározásától – kezdve figyelembe kell venni („privacy by design” – tervezett adatvédelem);

| 40. | felkéri az ITS-ek alkalmazásaiban érintett összes felet, hogy tartsák be a személyes adatok védelméről és a hírközléssel kapcsolatban a magánélet védelméről szóló EK irányelveket (a 95/46/EK (11) és a 2002/58/EK (12) irányelv), és felhívja a Bizottságot, hogy az ITS-ek alkalmazásai és kiépítése keretében biztosítsa az adatok helyénvaló felhasználását; |
| --- | --- |

40.

felkéri az ITS-ek alkalmazásaiban érintett összes felet, hogy tartsák be a személyes adatok védelméről és a hírközléssel kapcsolatban a magánélet védelméről szóló EK irányelveket (a 95/46/EK (11) és a 2002/58/EK (12) irányelv), és felhívja a Bizottságot, hogy az ITS-ek alkalmazásai és kiépítése keretében biztosítsa az adatok helyénvaló felhasználását;

| 41. | úgy gondolja, hogy az ITS-ek alkalmazásaira vonatkozó anonim adatok felhasználása szükséges az ITS akadálytalan kiépítéséhez, biztosítva ugyanakkor a magánélet védelmét és az EK adatvédelemre vonatkozó jogi keretének betartását; |
| --- | --- |

41.

úgy gondolja, hogy az ITS-ek alkalmazásaira vonatkozó anonim adatok felhasználása szükséges az ITS akadálytalan kiépítéséhez, biztosítva ugyanakkor a magánélet védelmét és az EK adatvédelemre vonatkozó jogi keretének betartását;

Európai együttműködés és koordináció az intelligens közlekedési rendszerek terén (6. cselekvés)

| 42. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alakítsanak ki erős vezetést és valódi irányítást, amely az ITS európai kialakítása felé mutat; |
| --- | --- |

42.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alakítsanak ki erős vezetést és valódi irányítást, amely az ITS európai kialakítása felé mutat;

| 43. | támogatja a nemzeti és európai multimodális, háztól házig tartó útvonalat tervező eszközök fejlesztésének támogatását – az alternatívák kellő figyelembe vételével a tömegközlekedésben – és Európai szintű hálózat kiépítését; |
| --- | --- |

43.

támogatja a nemzeti és európai multimodális, háztól házig tartó útvonalat tervező eszközök fejlesztésének támogatását – az alternatívák kellő figyelembe vételével a tömegközlekedésben – és Európai szintű hálózat kiépítését;

| 44. | sürgeti a Bizottságot, hogy használja ki jobban az EGNOS és Galileo globális navigációs műholdrendszer (GNSS) programokból eredő uniós képességeket, és fokozza a multimodális összekapcsolhatóságot; |
| --- | --- |

44.

sürgeti a Bizottságot, hogy használja ki jobban az EGNOS és Galileo globális navigációs műholdrendszer (GNSS) programokból eredő uniós képességeket, és fokozza a multimodális összekapcsolhatóságot;

| 45. | hangsúlyozza, hogy ezeket a technológiákat messzemenőkig alkalmazni kell, hogy elkerülhető legyen a közlekedési módok közötti inkompatibilitás, és hogy megmaradjon a választási szabadság e technológiák alkalmazása tekintetében; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy ezeket a technológiákat messzemenőkig alkalmazni kell, hogy elkerülhető legyen a közlekedési módok közötti inkompatibilitás, és hogy megmaradjon a választási szabadság e technológiák alkalmazása tekintetében;

| 46. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tartsák szem előtt azt, hogy az ITS-ekkel kapcsolatban a tervezési folyamatba és a végrehajtási folyamatba aktívan be kell vonni a helyi és regionális hatóságokat és az európai területen működő érdekelt feleket; |
| --- | --- |

46.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tartsák szem előtt azt, hogy az ITS-ekkel kapcsolatban a tervezési folyamatba és a végrehajtási folyamatba aktívan be kell vonni a helyi és regionális hatóságokat és az európai területen működő érdekelt feleket;

| 47. | hangsúlyozza a köz- és magánszféra közötti partnerségeknek (PPP-k) az ITS-ek megvalósításában betöltött fontos szerepét, továbbá felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tevékenyen lépjenek fel azok használatának támogatása és előmozdítása céljából; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza a köz- és magánszféra közötti partnerségeknek (PPP-k) az ITS-ek megvalósításában betöltött fontos szerepét, továbbá felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tevékenyen lépjenek fel azok használatának támogatása és előmozdítása céljából;

| 48. | felhívja a Bizottságot, hogy szolgáljon teljes körű magyarázattal a cselekvési terv és annak programozása finanszírozásáról, valamint a Tanácsot, hogy biztosítson elegendő finanszírozást; |
| --- | --- |

48.

felhívja a Bizottságot, hogy szolgáljon teljes körű magyarázattal a cselekvési terv és annak programozása finanszírozásáról, valamint a Tanácsot, hogy biztosítson elegendő finanszírozást;

| 49. | azt javasolja a tagállamok számára, hogy a strukturális alapok eszközeinek felhasználására vonatkozó félidős vizsgálat alkalmával foglalkozzanak a városon belüli mobilitás és a közlekedési dugók ITS-sel történő csökkentésének témáival, és vegyék fel azokat a 2010–2013 közötti időszak prioritásainak listájára; |
| --- | --- |

49.

azt javasolja a tagállamok számára, hogy a strukturális alapok eszközeinek felhasználására vonatkozó félidős vizsgálat alkalmával foglalkozzanak a városon belüli mobilitás és a közlekedési dugók ITS-sel történő csökkentésének témáival, és vegyék fel azokat a 2010–2013 közötti időszak prioritásainak listájára;

| 50. | rámutat arra, hogy jobban meg kell határozni és jobban ki kell aknázni a városi területekben rejlő jelentős potenciált, valamint hangsúlyozza a vidéki és külső területeknek a kiegyensúlyozott fejlődésben és a közép- és hosszú távú célkitűzések elérésében betöltendő szerepét; |
| --- | --- |

50.

rámutat arra, hogy jobban meg kell határozni és jobban ki kell aknázni a városi területekben rejlő jelentős potenciált, valamint hangsúlyozza a vidéki és külső területeknek a kiegyensúlyozott fejlődésben és a közép- és hosszú távú célkitűzések elérésében betöltendő szerepét;

| 51. | úgy véli, hogy az intelligens közlekedési rendszerek létrehozása elengedhetetlen a fokozott idegenforgalmi potenciállal rendelkező térségekben, a közlekedés folyamatossága, a balesetek gyakoriságának csökkentése és a biztonság növelése érdekében; úgy véli, hogy az ITS-ek hozzájárulnak a régiók, köztük a legkülső régiók gazdasági fejlődéséhez; |
| --- | --- |

51.

úgy véli, hogy az intelligens közlekedési rendszerek létrehozása elengedhetetlen a fokozott idegenforgalmi potenciállal rendelkező térségekben, a közlekedés folyamatossága, a balesetek gyakoriságának csökkentése és a biztonság növelése érdekében; úgy véli, hogy az ITS-ek hozzájárulnak a régiók, köztük a legkülső régiók gazdasági fejlődéséhez;

| 52. | hangsúlyozza a régióközi, határokon átnyúló és transznacionális együttműködés jelentőségét az ITS-ek kifejlesztésében és végrehajtásában, továbbá sürgeti a Bizottságot, hogy széles körben és az összes uniós nyelven elférhető formában dolgozza ki a legjobb gyakorlatok cseréjének rendszerét, illetve sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsák a legjobb gyakorlatoknak a régiók közötti megosztását és cseréjét, egyfelől az ITS-ekkel kapcsolatos know-how átadásának biztosítása, másfelől a rendszeren belüli töredezettség elkerülése céljából. |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza a régióközi, határokon átnyúló és transznacionális együttműködés jelentőségét az ITS-ek kifejlesztésében és végrehajtásában, továbbá sürgeti a Bizottságot, hogy széles körben és az összes uniós nyelven elférhető formában dolgozza ki a legjobb gyakorlatok cseréjének rendszerét, illetve sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsák a legjobb gyakorlatoknak a régiók közötti megosztását és cseréjét, egyfelől az ITS-ekkel kapcsolatos know-how átadásának biztosítása, másfelől a rendszeren belüli töredezettség elkerülése céljából.

*

* *

| 53. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

53.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0509.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0057.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0087.

(4)  HL C 41. E, 2009.2.19., 1. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0311.

(6)  HL C 175. E, 2008.7.10., 556. o.

(7)  HL C 187. E, 2008.7.24., 154. o.

(8)  HL C 244. E, 2007.10.18., 220. o.

(9)  HL C 306. E, 2006.12.15., 182. o.

(10)  www.truckinform.eu

(11)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

(12)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

---

2009. április 24., péntekig

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/57 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/57

---

2009. április 24., péntekigA nők jogai Afganisztánban

P6_TA(2009)0309

Az Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a nők jogairól Afganisztánban

2010/C 184 E/11

Az Európai Parlament,

tekintettel Afganisztánról szóló korábbi állásfoglalásaira, többek között 2009. január 15-i állásfoglalására az uniós alapok költségvetési ellenőrzéséről Afganisztánban (1),

tekintettel az Európai Parlament Afganisztánnal ápolt kapcsolataiért felelős küldöttsége és az afgán nemzetgyűlés (Wolesi Jirga) 2009. február 12-i közös nyilatkozatára,

tekintettel az Afganisztánról szóló 2009. március 31-i hágai nemzetközi konferencia végleges nyilatkozatára,

tekintettel az Afganisztánnal foglalkozó NATO-csúcstalálkozó nyilatkozatára, melyet az Észak-atlanti Tanács 2009. április 4-i strasbourgi/kehli ülésén részt vevő állam- és kormányfők adtak ki,

tekintettel az Európai Unió és az Egyesült Államok külügyminisztereinek 2009. április 6-i közös nyilatkozatára az afganisztáni jogalkotásról,

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel Afganisztán több nemzetközi emberi jogi és szabadságjogi szerződés részese, többek között a nőkkel szembeni megkülönböztetés valamennyi formájának megszüntetésére vonatkozó egyezménynek és a nemzetközi gyermekjogi egyezménynek, |
| --- | --- |

A.

mivel Afganisztán több nemzetközi emberi jogi és szabadságjogi szerződés részese, többek között a nőkkel szembeni megkülönböztetés valamennyi formájának megszüntetésére vonatkozó egyezménynek és a nemzetközi gyermekjogi egyezménynek,

| B. | mivel a 2004. január 4-i afganisztáni alkotmány 22. cikke kimondja, hogy „Afganisztán állampolgárainak, férfiaknak és nőknek, egyenlő jogaik és kötelességeik vannak a törvény előtt”, és hogy Afganisztán eleget tesz az általa ratifikált nemzetközi szerződéseknek, |
| --- | --- |

B.

mivel a 2004. január 4-i afganisztáni alkotmány 22. cikke kimondja, hogy „Afganisztán állampolgárainak, férfiaknak és nőknek, egyenlő jogaik és kötelességeik vannak a törvény előtt”, és hogy Afganisztán eleget tesz az általa ratifikált nemzetközi szerződéseknek,

| C. | mivel az afgán családtörvény, amely az 1970-es évek vége óta tartalmaz olyan rendelkezéseket, amelyek elismerik a nők jogát az egészségügy és az oktatás területén, és mivel e törvény jelenleg felülvizsgálat alatt áll, hogy összhangba kerüljön a 2004-es alkotmánnyal, |
| --- | --- |

C.

mivel az afgán családtörvény, amely az 1970-es évek vége óta tartalmaz olyan rendelkezéseket, amelyek elismerik a nők jogát az egészségügy és az oktatás területén, és mivel e törvény jelenleg felülvizsgálat alatt áll, hogy összhangba kerüljön a 2004-es alkotmánnyal,

| D. | emlékeztetve, hogy 2002 júniusában a 2001. december 5-i bonni egyezmény alapján felállították a Sima Samar által elnökölt Független Emberi Jogi Bizottságot, amely szerepet játszik az emberi jogok védelmében, |
| --- | --- |

D.

emlékeztetve, hogy 2002 júniusában a 2001. december 5-i bonni egyezmény alapján felállították a Sima Samar által elnökölt Független Emberi Jogi Bizottságot, amely szerepet játszik az emberi jogok védelmében,

| E. | mivel a síita nők jogállásáról szóló, az afgán parlament két háza által nemrégiben jóváhagyott új törvénytervezet komolyan korlátozza a nők szabad mozgását, megvonva tőlük otthonuk elhagyásának jogát, eltekintve a „jogos esetektől”, előírja számukra férjük szexuális kívánságainak teljesítését, legitimálva ezzel a házasságon belüli erőszakot, és fokozza a nők megkülönböztetését a házasság, a válás, az öröklés és az oktatáshoz való hozzáférés terén, ami nincs összhangban a nemzetközi emberi jogi és különösen nőjogi standardokkal, |
| --- | --- |

E.

mivel a síita nők jogállásáról szóló, az afgán parlament két háza által nemrégiben jóváhagyott új törvénytervezet komolyan korlátozza a nők szabad mozgását, megvonva tőlük otthonuk elhagyásának jogát, eltekintve a „jogos esetektől”, előírja számukra férjük szexuális kívánságainak teljesítését, legitimálva ezzel a házasságon belüli erőszakot, és fokozza a nők megkülönböztetését a házasság, a válás, az öröklés és az oktatáshoz való hozzáférés terén, ami nincs összhangban a nemzetközi emberi jogi és különösen nőjogi standardokkal,

| F. | mivel a törvénytervezet, amely a lakosság 15–20 %-át érintené, még nem hatályos, mivel még nem tették közzé a kormány hivatalos lapjában, bár Afganisztán elnöke, Hamid Karzai már aláírta, |
| --- | --- |

F.

mivel a törvénytervezet, amely a lakosság 15–20 %-át érintené, még nem hatályos, mivel még nem tették közzé a kormány hivatalos lapjában, bár Afganisztán elnöke, Hamid Karzai már aláírta,

| G. | mivel az Afganisztánban és külföldön felmerült kritikák hatására a törvénytervezetet újból visszautalták az afgán igazságügyi minisztériumhoz, hogy vizsgálja meg, hogy a törvény megfelel-e az afgán kormány által a nőjogi és az általános emberi jogi nemzetközi egyezményekben és az alkotmányban vállalt kötelezettségeknek, |
| --- | --- |

G.

mivel az Afganisztánban és külföldön felmerült kritikák hatására a törvénytervezetet újból visszautalták az afgán igazságügyi minisztériumhoz, hogy vizsgálja meg, hogy a törvény megfelel-e az afgán kormány által a nőjogi és az általános emberi jogi nemzetközi egyezményekben és az alkotmányban vállalt kötelezettségeknek,

| H. | mivel az aktivisták és különösen a nőjogi aktivisták továbbra is az erőszak célpontjai, és sokan estek közülük militánsok és radikálisok áldozatául, többek között Szitara Acsakzai, afgán nőjogi aktivista és kandahári megyei tanácstag, akit otthona előtt öltek meg, Gul Pecsa és Abdul Aziz, akiket miután erkölcstelen viselkedéssel vádoltak meg és konzervatív papok halálra ítéltek, megöltek és Malai Kakar, az első kandahári rendőrnő, aki a városi rendőrség nők ellen elkövetett erőszakkal foglalkozó részlegét vezette, |
| --- | --- |

H.

mivel az aktivisták és különösen a nőjogi aktivisták továbbra is az erőszak célpontjai, és sokan estek közülük militánsok és radikálisok áldozatául, többek között Szitara Acsakzai, afgán nőjogi aktivista és kandahári megyei tanácstag, akit otthona előtt öltek meg, Gul Pecsa és Abdul Aziz, akiket miután erkölcstelen viselkedéssel vádoltak meg és konzervatív papok halálra ítéltek, megöltek és Malai Kakar, az első kandahári rendőrnő, aki a városi rendőrség nők ellen elkövetett erőszakkal foglalkozó részlegét vezette,

| I. | mivel a 23 éves afgán újságírót, Perviz Kambaksot halálra ítélték, mert megjelentetett egy cikket a nők jogairól az iszlám világban, majd a határozott nemzetközi tiltakozást követően az ítéletet 20 év börtönre változtatták, |
| --- | --- |

I.

mivel a 23 éves afgán újságírót, Perviz Kambaksot halálra ítélték, mert megjelentetett egy cikket a nők jogairól az iszlám világban, majd a határozott nemzetközi tiltakozást követően az ítéletet 20 év börtönre változtatták,

| J. | mivel továbbra is a közéletben részt vevő vagy otthonukon kívül dolgozó nők megfélemlítéséről és fenyegetéséről érkeznek hírek, és ezeket az ENSZ jelentései is megerősítik; tekintettel azokra a friss jelentésekre, amelyek a lányok oktatási rendszerben való, a militánsok és a radikálisok által ellenezett részvétele fokozásának nehézségeiről szólnak, |
| --- | --- |

J.

mivel továbbra is a közéletben részt vevő vagy otthonukon kívül dolgozó nők megfélemlítéséről és fenyegetéséről érkeznek hírek, és ezeket az ENSZ jelentései is megerősítik; tekintettel azokra a friss jelentésekre, amelyek a lányok oktatási rendszerben való, a militánsok és a radikálisok által ellenezett részvétele fokozásának nehézségeiről szólnak,

| K. | tekintettel azon fiatalasszonyok eseteire, akik az utóbbi években önként feláldozták magukat, hogy megmeneküljenek a kényszerházasságtól vagy a házastársi erőszaktól, |
| --- | --- |

K.

tekintettel azon fiatalasszonyok eseteire, akik az utóbbi években önként feláldozták magukat, hogy megmeneküljenek a kényszerházasságtól vagy a házastársi erőszaktól,

| 1. | kéri a síita nők jogállásáról szóló említett törvénytervezet felülvizsgálatát, mivel annak tartalma nyilvánvalóan nincs összhangban a férfiak és nők közötti egyenlőségnek az alkotmányban és a nemzetközi megállapodásokban is szereplő elvével; |
| --- | --- |

1.

kéri a síita nők jogállásáról szóló említett törvénytervezet felülvizsgálatát, mivel annak tartalma nyilvánvalóan nincs összhangban a férfiak és nők közötti egyenlőségnek az alkotmányban és a nemzetközi megállapodásokban is szereplő elvével;

| 2. | hangsúlyozza az olyan jogszabályok elfogadásával járó veszélyeket, amelynek alkalmazása a lakosságnak csak bizonyos rétegeire vonatkozik, és amely lényegében a megkülönböztetést és az igazságtalanságot segíti elő; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza az olyan jogszabályok elfogadásával járó veszélyeket, amelynek alkalmazása a lakosságnak csak bizonyos rétegeire vonatkozik, és amely lényegében a megkülönböztetést és az igazságtalanságot segíti elő;

| 3. | javasolja az afgán igazságügyi minisztériumnak, hogy semmisítsen meg valamennyi olyan, a nők megkülönböztetését tartalmazó törvényt, amely ellentétes az Afganisztán által aláírt nemzetközi szerződésekkel; |
| --- | --- |

3.

javasolja az afgán igazságügyi minisztériumnak, hogy semmisítsen meg valamennyi olyan, a nők megkülönböztetését tartalmazó törvényt, amely ellentétes az Afganisztán által aláírt nemzetközi szerződésekkel;

| 4. | úgy véli, hogy rendkívül fontos Afganisztán demokratikus fejlődése szempontjából, hogy az ország elkötelezze magát általában az emberi jogok, és különösen a nők jogai iránt, mivel a nők kulcsfontosságú szerepet játszanak az ország fejlődésében, valamint alapvető és demokratikus jogaikkal teljes mértékben tudniuk kell élni; ismételten támogatásáról biztosítja a megkülönböztetés valamennyi formája elleni harcot, ideértve a vallási és nemi alapú megkülönböztetést is; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy rendkívül fontos Afganisztán demokratikus fejlődése szempontjából, hogy az ország elkötelezze magát általában az emberi jogok, és különösen a nők jogai iránt, mivel a nők kulcsfontosságú szerepet játszanak az ország fejlődésében, valamint alapvető és demokratikus jogaikkal teljes mértékben tudniuk kell élni; ismételten támogatásáról biztosítja a megkülönböztetés valamennyi formája elleni harcot, ideértve a vallási és nemi alapú megkülönböztetést is;

| 5. | emlékeztet, hogy az Európai Unió Afganisztánról szóló, a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó stratégiai dokumentuma úgy tekint a férfiak és nők közötti egyenlőségre, valamint a nők jogaira, mint Afganisztán nemzeti fejlesztési stratégiájának elsődleges fontosságú kérdésére; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet, hogy az Európai Unió Afganisztánról szóló, a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó stratégiai dokumentuma úgy tekint a férfiak és nők közötti egyenlőségre, valamint a nők jogaira, mint Afganisztán nemzeti fejlesztési stratégiájának elsődleges fontosságú kérdésére;

| 6. | üdvözli azon afgán nők bátorságát, akik Kabulban az új törvénytervezet ellen tüntettek, és támogatásáról biztosítja őket; elítéli a tűntetések során őket ért erőszakos cselekedeteket és védelmük biztosítását kéri az afgán hatóságoktól; |
| --- | --- |

6.

üdvözli azon afgán nők bátorságát, akik Kabulban az új törvénytervezet ellen tüntettek, és támogatásáról biztosítja őket; elítéli a tűntetések során őket ért erőszakos cselekedeteket és védelmük biztosítását kéri az afgán hatóságoktól;

| 7. | elítéli az emberi jogokat és az afgán nők emancipációját védő aktivisták meggyilkolását, különösen Szitara Acsikzai, regionális parlamenti képviselő a közelmúltban történt meggyilkolását; |
| --- | --- |

7.

elítéli az emberi jogokat és az afgán nők emancipációját védő aktivisták meggyilkolását, különösen Szitara Acsikzai, regionális parlamenti képviselő a közelmúltban történt meggyilkolását;

| 8. | megdöbbenve veszi tudomásul, hogy az afgán legfelső bíróság jóváhagyta Perviz Kambaks 20 évi börtönre való elítélését istenkáromlás miatt, és felhívja Karzai elnököt, hogy kegyelmezzen meg Perviz Kambaksnak, valamint engedélyezze szabadon bocsátását; |
| --- | --- |

8.

megdöbbenve veszi tudomásul, hogy az afgán legfelső bíróság jóváhagyta Perviz Kambaks 20 évi börtönre való elítélését istenkáromlás miatt, és felhívja Karzai elnököt, hogy kegyelmezzen meg Perviz Kambaksnak, valamint engedélyezze szabadon bocsátását;

| 9. | felhívja az afgán hatóságokat – többek között a helyi hatóságokat is –, hogy hozzanak meg minden lehetséges intézkedést annak érdekében, hogy megvédjék a nőket a szexuális erőszakkal, illetve a nemiségen alapuló erőszak minden más formájával szemben, valamint hogy az ilyen cselekmények elkövetőit állítsák bíróság elé; |
| --- | --- |

9.

felhívja az afgán hatóságokat – többek között a helyi hatóságokat is –, hogy hozzanak meg minden lehetséges intézkedést annak érdekében, hogy megvédjék a nőket a szexuális erőszakkal, illetve a nemiségen alapuló erőszak minden más formájával szemben, valamint hogy az ilyen cselekmények elkövetőit állítsák bíróság elé;

| 10. | úgy véli, hogy a nők és férfiak közötti egyenlőség terén az utóbbi években rendkívüli erőfeszítések árán elért haladás semmiképpen sem válhat a választásokat megelőző, pártok közötti alkudozás áldozatává; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a nők és férfiak közötti egyenlőség terén az utóbbi években rendkívüli erőfeszítések árán elért haladás semmiképpen sem válhat a választásokat megelőző, pártok közötti alkudozás áldozatává;

| 11. | ösztönzi a 2009. augusztus 20-án esedékes elnökválasztáson női jelöltek indítását, és ragaszkodik ahhoz, hogy az afgán nők is teljes mértékben részt vehessenek a döntéshozatali folyamatban, többek között azzal a jogukkal élve, hogy magas rangú állami funkcióra választhatóak és kinevezhetőek; |
| --- | --- |

11.

ösztönzi a 2009. augusztus 20-án esedékes elnökválasztáson női jelöltek indítását, és ragaszkodik ahhoz, hogy az afgán nők is teljes mértékben részt vehessenek a döntéshozatali folyamatban, többek között azzal a jogukkal élve, hogy magas rangú állami funkcióra választhatóak és kinevezhetőek;

| 12. | felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is tartsák napirenden a síita nők jogállásának, valamint a nőkkel és gyermekekkel szembeni mindenfajta megkülönböztetés kérdését, amely elfogadhatatlan és nem egyeztethető össze a nemzetközi közösségnek Afganisztán helyreállításához és újjáépítéséhez nyújtott segítségével kapcsolatos hosszú távú elkötelezettségeivel; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is tartsák napirenden a síita nők jogállásának, valamint a nőkkel és gyermekekkel szembeni mindenfajta megkülönböztetés kérdését, amely elfogadhatatlan és nem egyeztethető össze a nemzetközi közösségnek Afganisztán helyreállításához és újjáépítéséhez nyújtott segítségével kapcsolatos hosszú távú elkötelezettségeivel;

| 13. | felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson közvetlen anyagi és szakmai segítséget az afgán nőügyi minisztérium számára, valamint a nemi megközelítés valamennyi fejlesztési politikában való szisztematikus integrációjának elősegítésére Afganisztánban; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson közvetlen anyagi és szakmai segítséget az afgán nőügyi minisztérium számára, valamint a nemi megközelítés valamennyi fejlesztési politikában való szisztematikus integrációjának elősegítésére Afganisztánban;

| 14. | rendkívüli elővigyázatosságra hívja fel az ENSZ nőket célzó fejlesztési alapját (UNIFEM); |
| --- | --- |

14.

rendkívüli elővigyázatosságra hívja fel az ENSZ nőket célzó fejlesztési alapját (UNIFEM);

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Afgán Iszlám Köztársaság kormányának és parlamentjének, valamint a független emberi jogi bizottsága elnökének. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Afgán Iszlám Köztársaság kormányának és parlamentjének, valamint a független emberi jogi bizottsága elnökének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0023.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/60 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/60

---

2009. április 24., péntekigA Sierra Leone-i különleges bíróság

P6_TA(2009)0310

Az Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a Sierra Leone-i különleges bíróság támogatásáról

2010/C 184 E/12

Az Európai Parlament,

tekintettel a Sierra Leone-i különleges bíróság finanszírozásáról szóló korábbi állásfoglalásaira, köztük a 2007. szeptember 6-i állásfoglalására (1),

tekintettel az Európai Közösség és az AKCS-államok között létrejött Cotonoui Megállapodásra, illetve a megállapodást aláíró felek elkötelezettségére a békéért, a biztonságért és stabilitásért, az emberi jogok tiszteletben tartásáért, a demokratikus elvekért, illetve a jogállamiságért,

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel a Sierra Leone-i különleges bíróságot az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1315. számú határozata értelmében az ENSZ és a Sierra Leone-i kormány hozta létre 2000-ben azzal a céllal, hogy bíróság elé állítsa a nemzetközi humanitárius jog súlyos megsértését, azaz háborús bűnöket és emberiség elleni bűntetteket elkövető személyeket, |
| --- | --- |

A.

mivel a Sierra Leone-i különleges bíróságot az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1315. számú határozata értelmében az ENSZ és a Sierra Leone-i kormány hozta létre 2000-ben azzal a céllal, hogy bíróság elé állítsa a nemzetközi humanitárius jog súlyos megsértését, azaz háborús bűnöket és emberiség elleni bűntetteket elkövető személyeket,

| B. | mivel a különleges bíróság számos precedenst teremt a nemzetközi büntető igazságszolgáltatásban, tekintve, hogy ez az első nemzetközi bíróság, amelyet önkéntes hozzájárulásokból finanszíroznak, az első, amelyet a feltételezett háborús bűncselekmények helyszínén állítanak fel, valamint a volt libériai elnök esetében az első olyan bíróság, amely vádat emelt egy hivatalban lévő afrikai államfő ellen háborús bűnökért és az emberiség ellen elkövetett bűntettekért, |
| --- | --- |

B.

mivel a különleges bíróság számos precedenst teremt a nemzetközi büntető igazságszolgáltatásban, tekintve, hogy ez az első nemzetközi bíróság, amelyet önkéntes hozzájárulásokból finanszíroznak, az első, amelyet a feltételezett háborús bűncselekmények helyszínén állítanak fel, valamint a volt libériai elnök esetében az első olyan bíróság, amely vádat emelt egy hivatalban lévő afrikai államfő ellen háborús bűnökért és az emberiség ellen elkövetett bűntettekért,

| C. | mivel a különleges bíróság megbízatása 2010-ben véget ér, és a Sierra Leone-i kormány jelezte, hogy nincs abban a helyzetben, hogy végrehajtsa a különleges bíróság által elítélt személyekre kiszabott büntetést, |
| --- | --- |

C.

mivel a különleges bíróság megbízatása 2010-ben véget ér, és a Sierra Leone-i kormány jelezte, hogy nincs abban a helyzetben, hogy végrehajtsa a különleges bíróság által elítélt személyekre kiszabott büntetést,

| D. | mivel a büntetések végrehajtása a nemzetközi igazságszolgáltatás alapvető eleme, amely jelentős szerepet játszik az országban a béke és a jogállamiság további fejlődése tekintetében, |
| --- | --- |

D.

mivel a büntetések végrehajtása a nemzetközi igazságszolgáltatás alapvető eleme, amely jelentős szerepet játszik az országban a béke és a jogállamiság további fejlődése tekintetében,

| E. | mivel politikai, biztonsági és intézményes szempontból jelenleg problémákat jelent az elítélt személyek büntetésének Sierra Leonéban történő letöltése, |
| --- | --- |

E.

mivel politikai, biztonsági és intézményes szempontból jelenleg problémákat jelent az elítélt személyek büntetésének Sierra Leonéban történő letöltése,

| F. | mivel a különleges bíróság megállapodást kötött egyes államokkal, például az Egyesült Királysággal, Svédországgal és Ausztriával annak érdekében, hogy egyes elítéltek ezen országokban töltsék le büntetésüket, és mivel további megállapodásokra van szükség annak biztosításához, hogy az összes már elítélt személy, továbbá azok, akik bíróság előtt állnak és büntetést szabhatnak ki rájuk, valóban le is töltsék büntetésüket, |
| --- | --- |

F.

mivel a különleges bíróság megállapodást kötött egyes államokkal, például az Egyesült Királysággal, Svédországgal és Ausztriával annak érdekében, hogy egyes elítéltek ezen országokban töltsék le büntetésüket, és mivel további megállapodásokra van szükség annak biztosításához, hogy az összes már elítélt személy, továbbá azok, akik bíróság előtt állnak és büntetést szabhatnak ki rájuk, valóban le is töltsék büntetésüket,

| G. | mivel az, hogy nem tudtak kijelölni megfelelő fogva tartási intézményeket az elképzelhető legsúlyosabb bűncselekményekért elítélt személyek számára, komolyan aláaknázhatja a nemzetközi közösségnek a büntetlenség elleni harc hatékony végrehajtása érdekében tett erőfeszítéseit, |
| --- | --- |

G.

mivel az, hogy nem tudtak kijelölni megfelelő fogva tartási intézményeket az elképzelhető legsúlyosabb bűncselekményekért elítélt személyek számára, komolyan aláaknázhatja a nemzetközi közösségnek a büntetlenség elleni harc hatékony végrehajtása érdekében tett erőfeszítéseit,

| H. | hangsúlyozva, hogy a büntetlenség elleni küzdelem az Európai Unió emberi jogi politikájának egyik sarokkövét képezi, továbbá a nemzetközi közösség felelősséggel tartozik a felállított felelősségre vonhatósági mechanizmusok támogatásáért, |
| --- | --- |

H.

hangsúlyozva, hogy a büntetlenség elleni küzdelem az Európai Unió emberi jogi politikájának egyik sarokkövét képezi, továbbá a nemzetközi közösség felelősséggel tartozik a felállított felelősségre vonhatósági mechanizmusok támogatásáért,

| I. | mivel más bíróságok és törvényszékek, mint például a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék, a ruandai nemzetközi büntetőtörvényszék is hasonló problémákkal küszködik, valamint más nemzetközi szervezetek, például a Nemzetközi Büntetőbíróság, a libanoni különleges bíróság és a kambodzsai bíróság rendkívüli kamarái is ugyanezzel a problémával fognak minden bizonnyal szembesülni a közeljövőben, ha az államok nem köteleződnek el erősebben a nemzetközi igazságszolgáltatás végrehajtásának támogatása mellett, |
| --- | --- |

I.

mivel más bíróságok és törvényszékek, mint például a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék, a ruandai nemzetközi büntetőtörvényszék is hasonló problémákkal küszködik, valamint más nemzetközi szervezetek, például a Nemzetközi Büntetőbíróság, a libanoni különleges bíróság és a kambodzsai bíróság rendkívüli kamarái is ugyanezzel a problémával fognak minden bizonnyal szembesülni a közeljövőben, ha az államok nem köteleződnek el erősebben a nemzetközi igazságszolgáltatás végrehajtásának támogatása mellett,

| J. | mivel valamennyi nemzetközi bíróság és törvényszék fontos szerepet játszik az adott régió békéje és igazságszolgáltatása érdekében, és mindegyik elkötelezett amellett, hogy működésével tartós örökséget teremtsen és hozzájáruljon azon régió jogállamiságának további fejlesztéséhez, ahol a bűncselekményeket elkövették, |
| --- | --- |

J.

mivel valamennyi nemzetközi bíróság és törvényszék fontos szerepet játszik az adott régió békéje és igazságszolgáltatása érdekében, és mindegyik elkötelezett amellett, hogy működésével tartós örökséget teremtsen és hozzájáruljon azon régió jogállamiságának további fejlesztéséhez, ahol a bűncselekményeket elkövették,

| 1. | üdvözli a nemzetközi bíróságok és törvényszékek által az elkövetett atrocitásokért felelős személyek bíróság elé állítása terén elért előrehaladást és úgy véli, hogy e bírósági eljárások egyértelmű üzenetet hordoznak a világ egyes vezetői és egyéb háborús bűnösök számára, miszerint az égbekiáltó emberi jogi visszaéléseket többé nem fogják büntetlenül eltűrni; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a nemzetközi bíróságok és törvényszékek által az elkövetett atrocitásokért felelős személyek bíróság elé állítása terén elért előrehaladást és úgy véli, hogy e bírósági eljárások egyértelmű üzenetet hordoznak a világ egyes vezetői és egyéb háborús bűnösök számára, miszerint az égbekiáltó emberi jogi visszaéléseket többé nem fogják büntetlenül eltűrni;

| 2. | felhívja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy a különleges bírósággal közösen találjanak megoldást arra, hogy az elítélt személyek le is töltsék büntetésüket, amely nélkül a különleges bíróság erőfeszítései, továbbá a nemzetközi közösség – többek között az EU –hitelessége súlyos károkat fog szenvedni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy a különleges bírósággal közösen találjanak megoldást arra, hogy az elítélt személyek le is töltsék büntetésüket, amely nélkül a különleges bíróság erőfeszítései, továbbá a nemzetközi közösség – többek között az EU –hitelessége súlyos károkat fog szenvedni;

| 3. | felhívja a tagállamokat, hogy növeljék hozzájárulásukat a nemzetközi bíróságok és törvényszékek munkájához az ítéletek végrehajtása fenntartható megoldásának véglegesítése iránti törekvésükben akár azzal, hogy közvetlen megállapodásokat kötnek az említett intézményekkel az ítéleteknek a tagállamok joghatóságában történő végrehajtására vonatkozóan, akár az adott régióban történő büntetés-végrehajtást biztosító alternatív megoldások elősegítésével; |
| --- | --- |

3.

felhívja a tagállamokat, hogy növeljék hozzájárulásukat a nemzetközi bíróságok és törvényszékek munkájához az ítéletek végrehajtása fenntartható megoldásának véglegesítése iránti törekvésükben akár azzal, hogy közvetlen megállapodásokat kötnek az említett intézményekkel az ítéleteknek a tagállamok joghatóságában történő végrehajtására vonatkozóan, akár az adott régióban történő büntetés-végrehajtást biztosító alternatív megoldások elősegítésével;

| 4. | felhívja a tagállamokat és egyéb nemzetközi intézményeket, hogy nyújtsanak további pénzügyi támogatást a különleges bíróság számára azért, hogy a különleges bíróság által elítéltek olyan országban tölthessék le a büntetésüket, amelyek nemzetközi normáknak megfelelő büntetés-végrehajtási kapacitásokkal ugyan rendelkeznek, az ehhez szükséges pénzügyi eszközökkel viszont nem; |
| --- | --- |

4.

felhívja a tagállamokat és egyéb nemzetközi intézményeket, hogy nyújtsanak további pénzügyi támogatást a különleges bíróság számára azért, hogy a különleges bíróság által elítéltek olyan országban tölthessék le a büntetésüket, amelyek nemzetközi normáknak megfelelő büntetés-végrehajtási kapacitásokkal ugyan rendelkeznek, az ehhez szükséges pénzügyi eszközökkel viszont nem;

| 5. | úgy ítéli meg, hogy a segítségnyújtás és támogatás hiánya súlyosan kockáztatja a nemzetközi bíróságok és törvényszékek tevékenységét, mivel azok nem képesek biztosítani, hogy az elítélt személyek le is töltsék a kiszabott büntetést; |
| --- | --- |

5.

úgy ítéli meg, hogy a segítségnyújtás és támogatás hiánya súlyosan kockáztatja a nemzetközi bíróságok és törvényszékek tevékenységét, mivel azok nem képesek biztosítani, hogy az elítélt személyek le is töltsék a kiszabott büntetést;

| 6. | a nemzetközi büntetőbíróságok által végzett munka értékelésére irányuló, átfogó tanulmány készítésére szólít fel, amely levonja a tanulságokat és ajánlásokat fogalmaz meg arra vonatkozóan, hogy hogyan lehet javítani azok működését és jövőbeni finanszírozását; |
| --- | --- |

6.

a nemzetközi büntetőbíróságok által végzett munka értékelésére irányuló, átfogó tanulmány készítésére szólít fel, amely levonja a tanulságokat és ajánlásokat fogalmaz meg arra vonatkozóan, hogy hogyan lehet javítani azok működését és jövőbeni finanszírozását;

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EU-tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Sierra Leone-i különleges bíróságnak, a Nemzetközi Büntetőbíróságnak, a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszéknek, a ruandai nemzetközi büntetőtörvényszéknek, a kambodzsai bíróság rendkívüli kamaráinak, a libanoni különleges bíróságnak, az ENSZ Biztonsági Tanácsának, az Afrikai Unió valamennyi tagállamának és az AKCS–EU közös parlamenti közgyűlés társelnökeinek. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EU-tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Sierra Leone-i különleges bíróságnak, a Nemzetközi Büntetőbíróságnak, a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszéknek, a ruandai nemzetközi büntetőtörvényszéknek, a kambodzsai bíróság rendkívüli kamaráinak, a libanoni különleges bíróságnak, az ENSZ Biztonsági Tanácsának, az Afrikai Unió valamennyi tagállamának és az AKCS–EU közös parlamenti közgyűlés társelnökeinek.

---

(1)  HL C 187. E, 2008.7.24., 242. o.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/62 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/62

---

2009. április 24., péntekigAz ashrafi táborban tartózkodó személyek humanitárius helyzete

P6_TA(2009)0311

Az Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása az ashrafi táborban tartózkodó személyek humanitárius helyzetéről

2010/C 184 E/13

Az Európai Parlament,

tekintettel a genfi egyezményekre, és különösen a polgári személyek háború idején való védelmére vonatkozó negyedik genfi egyezmény 27. cikkére,

tekintettel a menekültek jogállására vonatkozó, 1951. évi genfi egyezményre és 1967. évi jegyzőkönyvére,

tekintettel a fegyveres erők jogállásáról szóló, az Egyesült Államok kormánya és az iraki kormány között, 2008 novemberében aláírt megállapodásra (SOFA),

tekintettel az iraki menekültek humanitárius helyzetéről szóló, 2007. július 12-i állásfoglalására (1) és az iráni kivégzésekről szóló, 2008. szeptember 4-i állásfoglalására (2), amelyek utalnak a negyedik genfi egyezmény értelmében védett személyek jogállásával rendelkező, ashrafi táborban tartózkodó személyekre,

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel az Észak-Irakban található ashrafi tábort a 80-as években hozták létre az Iráni Népi Mudzsaheddin Szervezet (PMOI) iráni ellenzéki csoport tagjai számára, |
| --- | --- |

A.

mivel az Észak-Irakban található ashrafi tábort a 80-as években hozták létre az Iráni Népi Mudzsaheddin Szervezet (PMOI) iráni ellenzéki csoport tagjai számára,

| B. | mivel 2003-ban az Egyesült Államok iraki fegyveres erői lefegyverezték az ashrafi táborban tartózkodó személyeket, és védelmet biztosítottak számukra, mivel e személyeket a genfi egyezmények értelmében „védett személyeknek” minősítették, |
| --- | --- |

B.

mivel 2003-ban az Egyesült Államok iraki fegyveres erői lefegyverezték az ashrafi táborban tartózkodó személyeket, és védelmet biztosítottak számukra, mivel e személyeket a genfi egyezmények értelmében „védett személyeknek” minősítették,

| C. | mivel az ENSZ emberi jogi főbiztosa 2008. október 15-i levelében sürgette az iraki kormányt, hogy védje meg az ashrafi táborban tartózkodó személyeket a visszaküldés tilalmának elvét sértő kényszer-deportálástól, kiutasítástól és repatriálástól, és tartózkodjon minden olyan fellépéstől, amely veszélyeztetné az életüket vagy a biztonságukat, |
| --- | --- |

C.

mivel az ENSZ emberi jogi főbiztosa 2008. október 15-i levelében sürgette az iraki kormányt, hogy védje meg az ashrafi táborban tartózkodó személyeket a visszaküldés tilalmának elvét sértő kényszer-deportálástól, kiutasítástól és repatriálástól, és tartózkodjon minden olyan fellépéstől, amely veszélyeztetné az életüket vagy a biztonságukat,

| D. | mivel az Egyesült Államok és Irak közötti, a fegyveres erők jogállásáról szóló megállapodás megkötését követően az ashrafi tábor ellenőrzését átadták az iraki biztonsági erőknek 2009. január 1-jétől, |
| --- | --- |

D.

mivel az Egyesült Államok és Irak közötti, a fegyveres erők jogállásáról szóló megállapodás megkötését követően az ashrafi tábor ellenőrzését átadták az iraki biztonsági erőknek 2009. január 1-jétől,

| E. | mivel az iraki nemzetbiztonsági tanácsadó által a hírek szerint a közelmúltban tett nyilatkozatok szerint a hatóságok szándéka, hogy fokozatosan „elviselhetetlenné” tegyék az ashrafi táborban tartózkodó személyek további ottlétét, és mivel a hírek szerint a nemzetbiztonsági tanácsadó utalt e személyek kiutasítására/kiadatására és/vagy Irakon belüli kényszer-áttelepítésére is, |
| --- | --- |

E.

mivel az iraki nemzetbiztonsági tanácsadó által a hírek szerint a közelmúltban tett nyilatkozatok szerint a hatóságok szándéka, hogy fokozatosan „elviselhetetlenné” tegyék az ashrafi táborban tartózkodó személyek további ottlétét, és mivel a hírek szerint a nemzetbiztonsági tanácsadó utalt e személyek kiutasítására/kiadatására és/vagy Irakon belüli kényszer-áttelepítésére is,

| 1. | sürgeti az iraki miniszterelnököt annak biztosítására, hogy az iraki hatóságok ne hozzanak olyan intézkedéseket, amelyek sértik az ashrafi táborban tartózkodó személyek emberi jogait, és arra, hogy tisztázza a kormány e személyekkel kapcsolatos szándékait; felhívja az iraki hatóságokat, hogy védjék meg az ashrafi táborban tartózkodó személyek életét, testi és lelki épségét, és a genfi egyezmények értelmében fennálló kötelezettségeknek megfelelően bánjanak velük, különösen tartózkodjanak a visszaküldés tilalmának elvét sértő kényszer-áttelepítésüktől, deportálásuktól, kiutasításuktól vagy repatriálásuktól; |
| --- | --- |

1.

sürgeti az iraki miniszterelnököt annak biztosítására, hogy az iraki hatóságok ne hozzanak olyan intézkedéseket, amelyek sértik az ashrafi táborban tartózkodó személyek emberi jogait, és arra, hogy tisztázza a kormány e személyekkel kapcsolatos szándékait; felhívja az iraki hatóságokat, hogy védjék meg az ashrafi táborban tartózkodó személyek életét, testi és lelki épségét, és a genfi egyezmények értelmében fennálló kötelezettségeknek megfelelően bánjanak velük, különösen tartózkodjanak a visszaküldés tilalmának elvét sértő kényszer-áttelepítésüktől, deportálásuktól, kiutasításuktól vagy repatriálásuktól;

| 2. | tiszteletben tartva az ashrafi táborban élő személyek saját jövőjükkel kapcsolatos egyéni kívánságait, úgy ítéli meg, hogy e személyeket és a jelenleg Irakban tartózkodó más iráni állampolgárokat, akik politikai okokból hagyták el Iránt, súlyos emberi jogi jogsértések veszélye fenyegetné, ha – akaratuk ellenére – visszaküldenék őket Iránba, és kitart amellett, hogy senkit nem szabad – közvetlenül vagy harmadik országon keresztül – olyan helyzetbe visszaküldeni, ahol őt kínzás vagy más súlyos emberi jogi visszaélés veszélye fenyegetné; |
| --- | --- |

2.

tiszteletben tartva az ashrafi táborban élő személyek saját jövőjükkel kapcsolatos egyéni kívánságait, úgy ítéli meg, hogy e személyeket és a jelenleg Irakban tartózkodó más iráni állampolgárokat, akik politikai okokból hagyták el Iránt, súlyos emberi jogi jogsértések veszélye fenyegetné, ha – akaratuk ellenére – visszaküldenék őket Iránba, és kitart amellett, hogy senkit nem szabad – közvetlenül vagy harmadik országon keresztül – olyan helyzetbe visszaküldeni, ahol őt kínzás vagy más súlyos emberi jogi visszaélés veszélye fenyegetné;

| 3. | felhívja az iraki kormányt, hogy vessen véget a tábor blokádjának, tartsa tiszteletben az ashrafi táborban tartózkodó személyeknek a genfi egyezmény szerinti „védett személyek” jogállását, és tartózkodjon minden olyan fellépéstől, amely veszélyeztetné az életüket vagy a biztonságukat, azaz biztosítsa számukra a teljes körű hozzáférést az élelemhez, vízhez, orvosi ellátáshoz, üzemanyaghoz, valamint a kapcsolattartást családtagjaikkal és nemzetközi humanitárius szervezetekkel; |
| --- | --- |

3.

felhívja az iraki kormányt, hogy vessen véget a tábor blokádjának, tartsa tiszteletben az ashrafi táborban tartózkodó személyeknek a genfi egyezmény szerinti „védett személyek” jogállását, és tartózkodjon minden olyan fellépéstől, amely veszélyeztetné az életüket vagy a biztonságukat, azaz biztosítsa számukra a teljes körű hozzáférést az élelemhez, vízhez, orvosi ellátáshoz, üzemanyaghoz, valamint a kapcsolattartást családtagjaikkal és nemzetközi humanitárius szervezetekkel;

| 4. | felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, valamint az iraki és az amerikai kormányt, az ENSZ menekültügyi főbiztosát és a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságát, hogy törekedjenek megfelelő, hosszú távú jogállás biztosítására az ashrafi táborban tartózkodó személyek számára; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, valamint az iraki és az amerikai kormányt, az ENSZ menekültügyi főbiztosát és a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságát, hogy törekedjenek megfelelő, hosszú távú jogállás biztosítására az ashrafi táborban tartózkodó személyek számára;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányának és parlamentjének, az ENSZ menekültügyi főbiztosának, a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságának, az Egyesült Államok kormányának, valamint Irak kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányának és parlamentjének, az ENSZ menekültügyi főbiztosának, a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságának, az Egyesült Államok kormányának, valamint Irak kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL C 175. E, 2008.7.10., 609. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0412.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/63

---

2009. április 24., péntekigA Közösségek pénzügyi érdekeinek védelme - Csalás elleni küzdelem - 2007-es éves jelentés

P6_TA(2009)0315

Az Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről és a csalás elleni küzdelemről – Éves jelentés, 2007 (2008/2242(INI))

2010/C 184 E/14

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) korábbi éves jelentéseiről szóló állásfoglalásaira,

tekintettel a Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló „A Közösségek pénzügyi érdekeinek védelme – Csalás elleni küzdelem – Éves jelentés 2007” című 2008. július 22-i jelentésére (COM(2008)0475), beleértve annak mellékleteit (SEC(2008)2300 és SEC(2008)2301),

tekintettel az OLAF 2007. évi tevékenységi jelentésére (1) és 2008. június 19-i második jelentésére az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet alkalmazásáról, akárcsak az OLAF Vademecum helyébe lépő iránymutatásra,

tekintettel az OLAF felügyelőbizottságának a 2007. június és 2008. május közötti időszakra vonatkozó tevékenységi jelentésére (2),

tekintettel az Európai Számvevőszéknek a 2007-es költségvetési évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére (3),

tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkének (3) bekezdésére és 280. cikkének (5) bekezdésére,

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére vonatkozó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom rendeletet módosító 2006. december 13-i 1995/2006/EK, Euratom tanácsi rendeletre (4),

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A6-0180/2009),

Az észlelt szabálytalanságok összege

| 1. | üdvözli a közvetlen kiadásokról szóló új fejezet bevezetését, de hangsúlyozza, hogy a következő jelentésekben elvárja annak további javítását még átfogóbb adatokkal; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a közvetlen kiadásokról szóló új fejezet bevezetését, de hangsúlyozza, hogy a következő jelentésekben elvárja annak további javítását még átfogóbb adatokkal;

| 2. | megismétli kérését, hogy a Tanács vegye fel napirendi pontjai közé a Közösségek pénzügyi érdekei védelméről szóló éves jelentéseket (PIF) és a Parlament ezekhez fűződő állásfoglalásait, illetve hogy a Tanács ezt követően továbbítsa megállapításait a Parlamenthez és a Bizottsághoz; mélységes csalódásának ad hangot amiatt, hogy a Tanács ezt még nem tette meg, a Parlamenttől kapott felkérés és a Bizottságtól érkező nyomatékos kérés ellenére; |
| --- | --- |

2.

megismétli kérését, hogy a Tanács vegye fel napirendi pontjai közé a Közösségek pénzügyi érdekei védelméről szóló éves jelentéseket (PIF) és a Parlament ezekhez fűződő állásfoglalásait, illetve hogy a Tanács ezt követően továbbítsa megállapításait a Parlamenthez és a Bizottsághoz; mélységes csalódásának ad hangot amiatt, hogy a Tanács ezt még nem tette meg, a Parlamenttől kapott felkérés és a Bizottságtól érkező nyomatékos kérés ellenére;

| 3. | megjegyzi, hogy a saját források, mezőgazdasági kiadások, strukturális intézkedések és közvetlen kiadások terén a 2007-ben jelzett szabálytalanságok összesen 1 425 millió EUR összegről szóltak (összevetve a 2006-os 1 143 millió eurós összeggel); a tagállamok által 2007-ban a Bizottságnak jelzett összegek megoszlása a következő:






  — | saját források: 377 millió EUR (2006-ban 353 millió EUR), |
| --- | --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy a saját források, mezőgazdasági kiadások, strukturális intézkedések és közvetlen kiadások terén a 2007-ben jelzett szabálytalanságok összesen 1 425 millió EUR összegről szóltak (összevetve a 2006-os 1 143 millió eurós összeggel); a tagállamok által 2007-ban a Bizottságnak jelzett összegek megoszlása a következő:

—

saját források: 377 millió EUR (2006-ban 353 millió EUR),

| — | mezőgazdasági kiadások: 155 millió EUR (2006-ban 87 millió EUR), |
| --- | --- |

—

mezőgazdasági kiadások: 155 millió EUR (2006-ban 87 millió EUR),

| — | strukturális intézkedések: 828 millió EUR (2006-ban 703 millió EUR), |
| --- | --- |

—

strukturális intézkedések: 828 millió EUR (2006-ban 703 millió EUR),

| — | előcsatlakozási alapok: 32 millió EUR (2006-ban 14 millió EUR), |
| --- | --- |

—

előcsatlakozási alapok: 32 millió EUR (2006-ban 14 millió EUR),

| — | közvetlen kiadások: 33 millió EUR; |
| --- | --- |

—

közvetlen kiadások: 33 millió EUR;

| 4. | örömmel fogadja, hogy a tavalyi parlamenti jelentés nyomán a Bizottság jelentésében meghatározta a szabálytalanság és a csalás közti különbséget; ugyanakkor a „gyanítható csalás” meghatározása még nehézségeket okoz a tagállamoknak; |
| --- | --- |

4.

örömmel fogadja, hogy a tavalyi parlamenti jelentés nyomán a Bizottság jelentésében meghatározta a szabálytalanság és a csalás közti különbséget; ugyanakkor a „gyanítható csalás” meghatározása még nehézségeket okoz a tagállamoknak;

Általános megfontolások

| 5. | üdvözli a tagállamok eddigi erőfeszítéseit, de ismételten hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell pénzügyi ellenőrző mechanizmusaik megfelelőségét, és kiemeli annak fontosságát, hogy a tagállamok a szabálytalanságok feltárásának fokozása érdekében megelőző fellépést tegyenek, mielőtt a kedvezményezetteknek bármilyen tényleges kifizetést folyósítanának; kiemeli, hogy valamennyi tagállam folyamatos felelőssége a csalás és korrupció elleni küzdelem, és hogy a valódi eredményekhez összehangolt erőfeszítésekre van szükség; |
| --- | --- |

5.

üdvözli a tagállamok eddigi erőfeszítéseit, de ismételten hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell pénzügyi ellenőrző mechanizmusaik megfelelőségét, és kiemeli annak fontosságát, hogy a tagállamok a szabálytalanságok feltárásának fokozása érdekében megelőző fellépést tegyenek, mielőtt a kedvezményezetteknek bármilyen tényleges kifizetést folyósítanának; kiemeli, hogy valamennyi tagállam folyamatos felelőssége a csalás és korrupció elleni küzdelem, és hogy a valódi eredményekhez összehangolt erőfeszítésekre van szükség;

| 6. | hangsúlyozza az adatok összegyűjtésével és felhasználásával kapcsolatos módszerek jobb összehangolásának szükségességét egy olyan egységes keret kialakítása érdekében, amely a fokozott megelőzésre irányuló stratégián belül lehetővé tenné a csalás kockázatának hatékonyabb felmérését; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza az adatok összegyűjtésével és felhasználásával kapcsolatos módszerek jobb összehangolásának szükségességét egy olyan egységes keret kialakítása érdekében, amely a fokozott megelőzésre irányuló stratégián belül lehetővé tenné a csalás kockázatának hatékonyabb felmérését;

| 7. | üdvözli az egyes tagállamok által a nemzeti célokra fordított európai pénzeszközökről kiadott nemzeti irányítási nyilatkozatokat; kéri a többi tagállamot, hogy indítsanak hasonló kezdeményezéseket, és felhívja az Európai Bizottságot, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy az ilyen nemzeti irányítási nyilatkozatok létrehozása az egész Európai Unióban megvalósuljon; |
| --- | --- |

7.

üdvözli az egyes tagállamok által a nemzeti célokra fordított európai pénzeszközökről kiadott nemzeti irányítási nyilatkozatokat; kéri a többi tagállamot, hogy indítsanak hasonló kezdeményezéseket, és felhívja az Európai Bizottságot, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy az ilyen nemzeti irányítási nyilatkozatok létrehozása az egész Európai Unióban megvalósuljon;

Saját források

| 8. | megjegyzi, hogy a szabálytalanságokban érintett becsült összeg 6 %-kal nőtt; akárcsak az előző évek során, a szabálytalanságok leginkább televíziókra és cigarettára vonatkoztak; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy a szabálytalanságokban érintett becsült összeg 6 %-kal nőtt; akárcsak az előző évek során, a szabálytalanságok leginkább televíziókra és cigarettára vonatkoztak;

| 9. | sajnálja, hogy a Közösség pénzügyi érdekeinek csalással és bármely más jogellenes tevékenységgel szembeni védelmére vonatkozó kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló rendeletre irányuló javaslat (COM(2006)0473) elfogadása késik, ezért kéri a Tanácsot, hogy sürgősen fogadja el a rendeletet; |
| --- | --- |

9.

sajnálja, hogy a Közösség pénzügyi érdekeinek csalással és bármely más jogellenes tevékenységgel szembeni védelmére vonatkozó kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló rendeletre irányuló javaslat (COM(2006)0473) elfogadása késik, ezért kéri a Tanácsot, hogy sürgősen fogadja el a rendeletet;

| 10. | örömmel fogadja a tényt, hogy az adócsalás elleni küzdelem fokozására irányuló koordinált stratégia kialakításának szükségességéről szóló közleménye (COM(2006)0254) nyomán a Bizottság közleményt fogadott el a HÉA-csalásról (COM(2007)0758), és külön figyelmet fordít a Bizottságnak mind a vámokból, adókból és egyéb intézkedésekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatára (COM(2009)0028), mind pedig az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatára (COM(2009)0029); |
| --- | --- |

10.

örömmel fogadja a tényt, hogy az adócsalás elleni küzdelem fokozására irányuló koordinált stratégia kialakításának szükségességéről szóló közleménye (COM(2006)0254) nyomán a Bizottság közleményt fogadott el a HÉA-csalásról (COM(2007)0758), és külön figyelmet fordít a Bizottságnak mind a vámokból, adókból és egyéb intézkedésekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatára (COM(2009)0028), mind pedig az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatára (COM(2009)0029);

| 11. | ismételten hangsúlyozza, hogy új politikai késztetésre van szükség ahhoz, hogy a HÉA-csalás elleni küzdelemben való együttműködésben lényeges javulást lehessen elérni; |
| --- | --- |

11.

ismételten hangsúlyozza, hogy új politikai késztetésre van szükség ahhoz, hogy a HÉA-csalás elleni küzdelemben való együttműködésben lényeges javulást lehessen elérni;

| 12. | sajnálja, hogy mivel az OLAF-nak nincs hozzáférése a tagállamok között a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2003. október 7-i 1798/2003/EK tanácsi rendelet (5) szerint zajló adatcseréhez, nem javíthat a HÉA-csalás elleni hírszerzésen, sem a megelőzés és a tagállamok csalásellenes műveleteinek támogatása terén; ezzel kapcsolatban sajnálja, hogy az OLAF-nak 2007-ben nem volt HÉA-csaláshoz fűződő ügye; |
| --- | --- |

12.

sajnálja, hogy mivel az OLAF-nak nincs hozzáférése a tagállamok között a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2003. október 7-i 1798/2003/EK tanácsi rendelet (5) szerint zajló adatcseréhez, nem javíthat a HÉA-csalás elleni hírszerzésen, sem a megelőzés és a tagállamok csalásellenes műveleteinek támogatása terén; ezzel kapcsolatban sajnálja, hogy az OLAF-nak 2007-ben nem volt HÉA-csaláshoz fűződő ügye;

| 13. | emlékezteti a tagállamokat, hogy ne feledjék a transznacionális HÉA-csalások tekintélyes számát; |
| --- | --- |

13.

emlékezteti a tagállamokat, hogy ne feledjék a transznacionális HÉA-csalások tekintélyes számát;

| 14. | sajnálatát fejezi ki a termékek származási helyével kapcsolatos, nem csupán a kedvezményes tarifális intézkedéseket, hanem a GATT vámkontingenseit is érintő csalások súlyosbodása miatt; |
| --- | --- |

14.

sajnálatát fejezi ki a termékek származási helyével kapcsolatos, nem csupán a kedvezményes tarifális intézkedéseket, hanem a GATT vámkontingenseit is érintő csalások súlyosbodása miatt;

| 15. | felkéri a Bizottságot, hogy termékenként és országonként értékelje a csalás kockázatát, figyelembe véve mind a származási helyen, mind a rendeltetési helyen elvégzendő, rendszeres, célzott és – adott esetben – állandó ellenőrzések lehetőségét, különös figyelmet fordítva a „körhintacsalások” jelenségére; |
| --- | --- |

15.

felkéri a Bizottságot, hogy termékenként és országonként értékelje a csalás kockázatát, figyelembe véve mind a származási helyen, mind a rendeltetési helyen elvégzendő, rendszeres, célzott és – adott esetben – állandó ellenőrzések lehetőségét, különös figyelmet fordítva a „körhintacsalások” jelenségére;

Mezőgazdasági kiadások

| 16. | emlékeztet arra, hogy 2007. január 1-jétől a tagállamok kötelesek tájékoztatni a Bizottságot minden olyan szabálytalanságról, amely 10 000 eurónál nagyobb összeget érint, ez lévén a közös agrárpolitika finanszírozása keretében történt szabálytalanságokról és tévesen kifizetett összegek behajtásáról, továbbá egy információs rendszer e téren történő létrehozásáról szóló 2006. december 14-i 1848/2006/EK bizottsági rendelettel (6) bevezetett küszöbérték; megjegyzi, hogy a bejelentett szabálytalanságok száma 53 %-ra csökkent (1 548 eset a 2006-ban tapasztalt 3 294 esettel szemben); rámutat arra, hogy a szabálytalanságok viszonylag alacsony száma a jelentési kötelezettséghez kapcsolódó magasabb küszöbértékkel magyarázható; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet arra, hogy 2007. január 1-jétől a tagállamok kötelesek tájékoztatni a Bizottságot minden olyan szabálytalanságról, amely 10 000 eurónál nagyobb összeget érint, ez lévén a közös agrárpolitika finanszírozása keretében történt szabálytalanságokról és tévesen kifizetett összegek behajtásáról, továbbá egy információs rendszer e téren történő létrehozásáról szóló 2006. december 14-i 1848/2006/EK bizottsági rendelettel (6) bevezetett küszöbérték; megjegyzi, hogy a bejelentett szabálytalanságok száma 53 %-ra csökkent (1 548 eset a 2006-ban tapasztalt 3 294 esettel szemben); rámutat arra, hogy a szabálytalanságok viszonylag alacsony száma a jelentési kötelezettséghez kapcsolódó magasabb küszöbértékkel magyarázható;

| 17. | megjegyzi, hogy a becslések szerint az érintett összegek 44 %-kal nőttek, ami részben a korábbi években felmerült, vagy felfedezett, de csak 2007-ben jelentett komoly pénzügyi következményekkel járó ügyeknek köszönhető; megjegyzi, hogy a leginkább érintett ágazatok a tej és a tejtermékek, a zöldség-gyümölcs, a cukor, a vidékfejlesztés, a marha- és borjúhús; |
| --- | --- |

17.

megjegyzi, hogy a becslések szerint az érintett összegek 44 %-kal nőttek, ami részben a korábbi években felmerült, vagy felfedezett, de csak 2007-ben jelentett komoly pénzügyi következményekkel járó ügyeknek köszönhető; megjegyzi, hogy a leginkább érintett ágazatok a tej és a tejtermékek, a zöldség-gyümölcs, a cukor, a vidékfejlesztés, a marha- és borjúhús;

| 18. | rámutat, hogy a tejtermelés, a zöldség-gyümölcs termesztés és a vidékfejlesztés ágazatai együttvéve teszik ki az összes szabálytalanság 77 %-át, és az összes jelentett szabálytalanság 38 %-át a vidékfejlesztés terén követték el; megjegyzi továbbá, hogy a vidékfejlesztésen belül észlelt szabálytalanságok legnagyobb összegét az erdészeti támogató intézkedések terén jelentették, míg a legtöbb szabálytalanságot a mezőgazdasági környezetet támogató intézkedések kapcsán jelezték; ezért kéri az OLAF-ot, hogy következő éves jelentésében szenteljen külön figyelmet a vidékfejlesztéssel kapcsolatos szabálytalanságoknak; |
| --- | --- |

18.

rámutat, hogy a tejtermelés, a zöldség-gyümölcs termesztés és a vidékfejlesztés ágazatai együttvéve teszik ki az összes szabálytalanság 77 %-át, és az összes jelentett szabálytalanság 38 %-át a vidékfejlesztés terén követték el; megjegyzi továbbá, hogy a vidékfejlesztésen belül észlelt szabálytalanságok legnagyobb összegét az erdészeti támogató intézkedések terén jelentették, míg a legtöbb szabálytalanságot a mezőgazdasági környezetet támogató intézkedések kapcsán jelezték; ezért kéri az OLAF-ot, hogy következő éves jelentésében szenteljen külön figyelmet a vidékfejlesztéssel kapcsolatos szabálytalanságoknak;

| 19. | rámutat arra, hogy a jelentéskészítés szabályainak való megfelelés, különösen az időben történő bejelentés nagy mértékben eltér az egyes tagállamokban; sajnálja, hogy Ausztria és Svédország esetében a szabálytalanságok feltárása és jelentése között eltelő idő jóval meghaladja az átlagos időeltérést (1,2 év), mert ez náluk 3,4 illetve 2,3 év; |
| --- | --- |

19.

rámutat arra, hogy a jelentéskészítés szabályainak való megfelelés, különösen az időben történő bejelentés nagy mértékben eltér az egyes tagállamokban; sajnálja, hogy Ausztria és Svédország esetében a szabálytalanságok feltárása és jelentése között eltelő idő jóval meghaladja az átlagos időeltérést (1,2 év), mert ez náluk 3,4 illetve 2,3 év;

| 20. | egyetért az Európai Számvevőszék (ECA) fent említett éves jelentésének 5. cikke (20) bekezdésében foglalt megállapítással, mely szerint az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IACS) továbbra is hatékony ellenőrző rendszer, amely csökkenti a szabálytalan kiadások kockázatát, amennyiben megfelelően végrehajtják, és megbízható adatokat visznek be; helyesli a rendszer kibővítését a jelenleg a rendszer által nem lefedett új területekre; ugyanakkor megjegyzi, hogy a csalástól való elrettentés erősítése érdekében továbbra is lehetővé kellene tenni az ellenőrzések mennyiségének növelését és minőségének javítását; |
| --- | --- |

20.

egyetért az Európai Számvevőszék (ECA) fent említett éves jelentésének 5. cikke (20) bekezdésében foglalt megállapítással, mely szerint az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IACS) továbbra is hatékony ellenőrző rendszer, amely csökkenti a szabálytalan kiadások kockázatát, amennyiben megfelelően végrehajtják, és megbízható adatokat visznek be; helyesli a rendszer kibővítését a jelenleg a rendszer által nem lefedett új területekre; ugyanakkor megjegyzi, hogy a csalástól való elrettentés erősítése érdekében továbbra is lehetővé kellene tenni az ellenőrzések mennyiségének növelését és minőségének javítását;

| 21. | felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon határozott politikai döntést, amennyiben a görög hatóságok nem tartják be az új, működőképes mezőgazdaságiparcella-azonosító rendszer – földrajzi információs rendszer létrehozására vonatkozó cselekvési tervben kitűzött határidőket; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon határozott politikai döntést, amennyiben a görög hatóságok nem tartják be az új, működőképes mezőgazdaságiparcella-azonosító rendszer – földrajzi információs rendszer létrehozására vonatkozó cselekvési tervben kitűzött határidőket;

| 22. | megismétli kérését a Bizottsághoz, hogy következő éves jelentésében ez utóbbi értékelje a termelők részére teljesített kifizetésekkel kapcsolatos monitoring rendszerek hatékonyságát és átláthatóságát; |
| --- | --- |

22.

megismétli kérését a Bizottsághoz, hogy következő éves jelentésében ez utóbbi értékelje a termelők részére teljesített kifizetésekkel kapcsolatos monitoring rendszerek hatékonyságát és átláthatóságát;

Strukturális intézkedések

| 23. | üdvözli az 1828/2006/EK tanácsi rendelet (7) és az azt végrehajtó 1083/2006/EK bizottsági rendelet (8) egyszerűsített és érthetővé tett szabályait; ugyanakkor aggódik az Európai Számvevőszék fent említett éves jelentése 6. cikkének (31) bekezdésében foglalt megállapítás miatt, amely szerint a tagállamok irányító és felügyeleti rendszerei – akárcsak műveleteiknek a Bizottság általi ellenőrzése – csak részben hatékonyak; |
| --- | --- |

23.

üdvözli az 1828/2006/EK tanácsi rendelet (7) és az azt végrehajtó 1083/2006/EK bizottsági rendelet (8) egyszerűsített és érthetővé tett szabályait; ugyanakkor aggódik az Európai Számvevőszék fent említett éves jelentése 6. cikkének (31) bekezdésében foglalt megállapítás miatt, amely szerint a tagállamok irányító és felügyeleti rendszerei – akárcsak műveleteiknek a Bizottság általi ellenőrzése – csak részben hatékonyak;

| 24. | elismeri, hogy nagyszámú tagállamban fordulnak elő az uniós pénzeszközök felhasználásában nem megfelelő kezeléshez, esetenként akár csaláshoz kapcsolódó szabálytalanságok; megállapítja, hogy a tagállamok 2007-ben 3 832 szabálytalanságot jelentettek (ami 2006-hoz képest 19,2 %-os növekedést jelent), a 2007-ben érintett teljes pénzügyi összeg körülbelül 828 millió EUR volt (ami a kötelezettségvállalási előirányzatok valamivel kevesebb mint 1,83 %-ának felel meg), 2007-ben a feltételezett csalások aránya az összes jelentett szabálytalansághoz képest 12–15 %-ot tett ki, és az Európai Regionális Fejlesztési Alap keretében a teljes szabálytalan összeg 2006-hoz képest 48 %-kal emelkedett; |
| --- | --- |

24.

elismeri, hogy nagyszámú tagállamban fordulnak elő az uniós pénzeszközök felhasználásában nem megfelelő kezeléshez, esetenként akár csaláshoz kapcsolódó szabálytalanságok; megállapítja, hogy a tagállamok 2007-ben 3 832 szabálytalanságot jelentettek (ami 2006-hoz képest 19,2 %-os növekedést jelent), a 2007-ben érintett teljes pénzügyi összeg körülbelül 828 millió EUR volt (ami a kötelezettségvállalási előirányzatok valamivel kevesebb mint 1,83 %-ának felel meg), 2007-ben a feltételezett csalások aránya az összes jelentett szabálytalansághoz képest 12–15 %-ot tett ki, és az Európai Regionális Fejlesztési Alap keretében a teljes szabálytalan összeg 2006-hoz képest 48 %-kal emelkedett;

| 25. | hangsúlyozza a Bizottság által 2008. február 19-én a megosztott irányítással végrehajtott strukturális fellépések ellenőrzésének erősítésére elfogadott cselekvési terv fontosságát, aminek célja a tagállami kifizetési igényekben található hibák számának csökkentése; meggyőződése, hogy ez az új cselekvési terv jelentősen javítani fogja a helyzetet nem utolsósorban azáltal, hogy támogatja a tagállamokat a projektkiadások támogathatóságának ellenőrzése terén fennálló képességeik fejlesztésében; megjegyzi, hogy a cselekvési tervre vonatkozó első időközi jelentés néhány kedvező kezdeti eredményről számol be; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza a Bizottság által 2008. február 19-én a megosztott irányítással végrehajtott strukturális fellépések ellenőrzésének erősítésére elfogadott cselekvési terv fontosságát, aminek célja a tagállami kifizetési igényekben található hibák számának csökkentése; meggyőződése, hogy ez az új cselekvési terv jelentősen javítani fogja a helyzetet nem utolsósorban azáltal, hogy támogatja a tagállamokat a projektkiadások támogathatóságának ellenőrzése terén fennálló képességeik fejlesztésében; megjegyzi, hogy a cselekvési tervre vonatkozó első időközi jelentés néhány kedvező kezdeti eredményről számol be;

| 26. | támogatja a Bizottság azon álláspontját, hogy amennyiben szabálytalanságokra derül fény, helyesbítő intézkedéseket tesz, beleértve a kifizetések felfüggesztését és a jogtalan vagy téves kifizetések behajtását; emlékeztet arra, hogy a Bizottságnak évente négy alkalommal kell beszámolnia a cselekvési terve végrehajtásával kapcsolatban elért előrelépésekről; mindazonáltal felhívja a Bizottságot, hogy fokozza arra irányuló erőfeszítéseit, hogy támogassa a tagállamokat a szabálytalanságok megelőzésében, valamint biztosítsa a megfelelő szakértelem átadását a nemzeti és regionális hatóságok részére; |
| --- | --- |

26.

támogatja a Bizottság azon álláspontját, hogy amennyiben szabálytalanságokra derül fény, helyesbítő intézkedéseket tesz, beleértve a kifizetések felfüggesztését és a jogtalan vagy téves kifizetések behajtását; emlékeztet arra, hogy a Bizottságnak évente négy alkalommal kell beszámolnia a cselekvési terve végrehajtásával kapcsolatban elért előrelépésekről; mindazonáltal felhívja a Bizottságot, hogy fokozza arra irányuló erőfeszítéseit, hogy támogassa a tagállamokat a szabálytalanságok megelőzésében, valamint biztosítsa a megfelelő szakértelem átadását a nemzeti és regionális hatóságok részére;

| 27. | üdvözli a – szinte valamennyi projekt területén elért – minőségi eredményeket, és hangsúlyozza, hogy a strukturális alapok nyomon követésének és megfelelő végrehajtásának biztosítása céljából nem szabad összekeverni egymással a következő két dolgot:






  — | adminisztratív szabálytalanságok, amelyek kiigazításra várnak, |
| --- | --- | --- |

27.

üdvözli a – szinte valamennyi projekt területén elért – minőségi eredményeket, és hangsúlyozza, hogy a strukturális alapok nyomon követésének és megfelelő végrehajtásának biztosítása céljából nem szabad összekeverni egymással a következő két dolgot:

—

adminisztratív szabálytalanságok, amelyek kiigazításra várnak,

| — | a csalások (vagyis a Bizottság által 2000 és 2007 között teljesített kifizetések 0,16 %-a), amelyeket büntetni kell; |
| --- | --- |

—

a csalások (vagyis a Bizottság által 2000 és 2007 között teljesített kifizetések 0,16 %-a), amelyeket büntetni kell;

| 28. | elismeri, hogy a strukturális alapok hatékony felhasználása jelentős kihívásokat jelentett, különösen az új tagállamok számára, mivel ezeket a tagállamokat az alapok felhasználása tekintetében szigorú és gyakran összetett követelmények teljesítésére kérték; ezért üdvözli e tagállamoknak a végrehajtási kapacitásaik fejlesztése terén tett erőfeszítéseit, és felkéri azokat a munka felgyorsítására, hogy elfogadható időn belül kézzelfogható eredményeket tudjanak felmutatni; |
| --- | --- |

28.

elismeri, hogy a strukturális alapok hatékony felhasználása jelentős kihívásokat jelentett, különösen az új tagállamok számára, mivel ezeket a tagállamokat az alapok felhasználása tekintetében szigorú és gyakran összetett követelmények teljesítésére kérték; ezért üdvözli e tagállamoknak a végrehajtási kapacitásaik fejlesztése terén tett erőfeszítéseit, és felkéri azokat a munka felgyorsítására, hogy elfogadható időn belül kézzelfogható eredményeket tudjanak felmutatni;

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a tagállamok nemzeti, regionális és helyi közigazgatása által viselt, a társfinanszírozott projektek nyomon követésével és ellenőrzésével járó, a gyakorta összetett és költséges követelmények alkalmazása miatt jelentkező igazgatási költségeket; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a tagállamok nemzeti, regionális és helyi közigazgatása által viselt, a társfinanszírozott projektek nyomon követésével és ellenőrzésével járó, a gyakorta összetett és költséges követelmények alkalmazása miatt jelentkező igazgatási költségeket;

| 30. | Ebből a célból a Bizottságot és a tagállamokat is felhívja a módszeres munkavégzésre, hogy tanácsot adjanak a szabálytalanságok, valamint az igazgatási hibák és mulasztások megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

30.

Ebből a célból a Bizottságot és a tagállamokat is felhívja a módszeres munkavégzésre, hogy tanácsot adjanak a szabálytalanságok, valamint az igazgatási hibák és mulasztások megelőzése érdekében;

| 31. | sürgeti a Bizottságot, hogy tovább egyszerűsítse a strukturális alapok által támogatott programok irányítási és ellenőrzési eljárásait, amelyek bizonyos mértékig felelősek a tagállamok részéről a program végrehajtásában jelentkező szabálytalanságokért; |
| --- | --- |

31.

sürgeti a Bizottságot, hogy tovább egyszerűsítse a strukturális alapok által támogatott programok irányítási és ellenőrzési eljárásait, amelyek bizonyos mértékig felelősek a tagállamok részéről a program végrehajtásában jelentkező szabálytalanságokért;

| 32. | megdöbbenésének ad hangot, amiért a tagállamok annyi év után még mindig nem fegyelmezettek a jelentéskészítés terén; elfogadhatatlannak találja, hogy hat tagállam (9) még mindig nem elektronikus módon tesz jelentést, tizennégy tagállam (10) nem tartotta tiszteletben a jelentéstételi határidőket és egyes tagállamok (11) nem soroltak be egyetlen jelentett szabálytalanságot sem; sürgeti a Bizottságot, hogy a visszaélésekkel kapcsolatos eljárások mellett találjon hatékony megoldásokat a helyzet orvoslására, és kéri a Bizottságot, hogy komolyan fontolja meg egy hatékony pénzbeli szankciórendszer integrálását a jövőbeli rendeletekbe, és szisztematikusan hajtsa ezt végre; |
| --- | --- |

32.

megdöbbenésének ad hangot, amiért a tagállamok annyi év után még mindig nem fegyelmezettek a jelentéskészítés terén; elfogadhatatlannak találja, hogy hat tagállam (9) még mindig nem elektronikus módon tesz jelentést, tizennégy tagállam (10) nem tartotta tiszteletben a jelentéstételi határidőket és egyes tagállamok (11) nem soroltak be egyetlen jelentett szabálytalanságot sem; sürgeti a Bizottságot, hogy a visszaélésekkel kapcsolatos eljárások mellett találjon hatékony megoldásokat a helyzet orvoslására, és kéri a Bizottságot, hogy komolyan fontolja meg egy hatékony pénzbeli szankciórendszer integrálását a jövőbeli rendeletekbe, és szisztematikusan hajtsa ezt végre;

| 33. | hangsúlyozza, hogy a szabálytalanság besorolása (amely jelzi, hogy gyanítható csalás esetéről van-e szó vagy sem) a tagállamok jelentéstételének egy megerősítésre szoruló eleme, tekintettel arra, hogy néhány tagállamnak még meg kell küldenie besorolásait, más tagállamok pedig a jelentett szabálytalanságok csupán egy részére rendelkeznek megfelelő besorolással; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy a szabálytalanság besorolása (amely jelzi, hogy gyanítható csalás esetéről van-e szó vagy sem) a tagállamok jelentéstételének egy megerősítésre szoruló eleme, tekintettel arra, hogy néhány tagállamnak még meg kell küldenie besorolásait, más tagállamok pedig a jelentett szabálytalanságok csupán egy részére rendelkeznek megfelelő besorolással;

| 34. | sürgeti azon tagállamokat, amelyek még nem alkalmazzák az AFIS/ECR elektronikus moduljait az elektronikus jelentéstételhez, hogy gyorsan tegyék ezt meg annak érdekében, hogy adataik minőségét és időbeli jelentéstételüket 2009 vége előtt javítsák; megjegyzi, hogy a Bizottság egy új világháló-alapú bejelentőrendszeren, a Szabálytalanságkezelő rendszeren (IMS) dolgozik, amelyet 2009 nyarától alkalmaznak majd, és amely feltehetően növeli a jelentéskészítésre vonatkozó fegyelmet; |
| --- | --- |

34.

sürgeti azon tagállamokat, amelyek még nem alkalmazzák az AFIS/ECR elektronikus moduljait az elektronikus jelentéstételhez, hogy gyorsan tegyék ezt meg annak érdekében, hogy adataik minőségét és időbeli jelentéstételüket 2009 vége előtt javítsák; megjegyzi, hogy a Bizottság egy új világháló-alapú bejelentőrendszeren, a Szabálytalanságkezelő rendszeren (IMS) dolgozik, amelyet 2009 nyarától alkalmaznak majd, és amely feltehetően növeli a jelentéskészítésre vonatkozó fegyelmet;

| 35. | azon a véleményen van, hogy a szabálytalanságok jelentésének jobb harmonizálása érdekében – különösen, ami a kohéziós alapokat illeti – több erőfeszítést kell tenni; |
| --- | --- |

35.

azon a véleményen van, hogy a szabálytalanságok jelentésének jobb harmonizálása érdekében – különösen, ami a kohéziós alapokat illeti – több erőfeszítést kell tenni;

| 36. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy bár az irányító hatóságoknak a 2007–2013. évi strukturális alapok végrehajtására vonatkozó szabályok (1828/2006/EK bizottsági rendelet) értelmében az EU kohéziós politikájának valamennyi közvetlen kedvezményezettjére vonatkozó adatot közzé kell tenniük, a Bizottság weboldalán található adatbázis nem teljes; felhívja ezért a Bizottságot, hogy működjön együtt a tagállamokkal az információk áramlásának az átláthatóbb és hatékonyabb működés céljából történő felgyorsítása érdekében; emellett sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy teljes mértékben és időben, a pénzügyek átláthatóságáról szóló 2008. február 19-i parlamenti állásfoglalásban (12) megállapított határidő, azaz 2009 júniusa előtt teljesítsék az átláthatóságra vonatkozó fenti kötelezettséget; |
| --- | --- |

36.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy bár az irányító hatóságoknak a 2007–2013. évi strukturális alapok végrehajtására vonatkozó szabályok (1828/2006/EK bizottsági rendelet) értelmében az EU kohéziós politikájának valamennyi közvetlen kedvezményezettjére vonatkozó adatot közzé kell tenniük, a Bizottság weboldalán található adatbázis nem teljes; felhívja ezért a Bizottságot, hogy működjön együtt a tagállamokkal az információk áramlásának az átláthatóbb és hatékonyabb működés céljából történő felgyorsítása érdekében; emellett sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy teljes mértékben és időben, a pénzügyek átláthatóságáról szóló 2008. február 19-i parlamenti állásfoglalásban (12) megállapított határidő, azaz 2009 júniusa előtt teljesítsék az átláthatóságra vonatkozó fenti kötelezettséget;

| 37. | az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) javasolt felülvizsgálatának keretében támogatja a tagállamok kérését, hogy rendszeresen tájékoztathassák az OLAF-ot az OLAF által továbbított ügyek nyomon követéséről; rámutat, hogy ez fegyelmezettebbé teheti a nemzeti bíróságok által a strukturális alapok felhasználása körüli visszaélésekről hozott ítéletekről tett jelentéseket; |
| --- | --- |

37.

az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) javasolt felülvizsgálatának keretében támogatja a tagállamok kérését, hogy rendszeresen tájékoztathassák az OLAF-ot az OLAF által továbbított ügyek nyomon követéséről; rámutat, hogy ez fegyelmezettebbé teheti a nemzeti bíróságok által a strukturális alapok felhasználása körüli visszaélésekről hozott ítéletekről tett jelentéseket;

Előcsatlakozási alapok

| 38. | felhívja a figyelmet arra, hogy noha a szabálytalanságok száma csökkent, pénzügyi kihatásaik 2,2-szer nagyobbak lettek, és a feltételezett csalások pénzügyi következménye háromszorosára nőtt, nagymértékben a „nem megfelelő” kiadások miatt; |
| --- | --- |

38.

felhívja a figyelmet arra, hogy noha a szabálytalanságok száma csökkent, pénzügyi kihatásaik 2,2-szer nagyobbak lettek, és a feltételezett csalások pénzügyi következménye háromszorosára nőtt, nagymértékben a „nem megfelelő” kiadások miatt;

| 39. | megállapítja, hogy a Bizottság egy sor részletes, alapos jelentést tett közzé, amelyben kritikusan értékelte Bulgária és Románia igazságügyi reformja és korrupció elleni küzdelme terén az együttműködési és ellenőrzési mechanizmusok keretében elért előrehaladást, és a közösségi pénzeszközök bulgáriai igazgatásával kapcsolatban egy különálló jelentést tett közzé, amely rávilágít a tartós politikai kötelezettségvállalás és gyakorlati végrehajtás szükségességére, amennyiben a csatlakozás idején meghatározott referenciaértékeket teljes mértékben teljesíteni kívánják; megállapítja továbbá, hogy a Bizottság Bulgária esetében az ellenőrző és auditáló rendszerén keresztül felfedett szabálytalanságok miatt véglegesen felfüggesztette a Phare-program keretén belül juttatott uniós finanszírozás egy részét; ezért felhívja ezeket a tagállamokat, hogy tegyenek sürgős intézkedést az e jelentésekben javasolt konkrét nyomon követő intézkedések végrehajtására; végezetül támogatja e tagállamok eddigi erőfeszítéseit és felhívja őket arra, hogy e célból minden szükséges intézkedést tegyenek meg; |
| --- | --- |

39.

megállapítja, hogy a Bizottság egy sor részletes, alapos jelentést tett közzé, amelyben kritikusan értékelte Bulgária és Románia igazságügyi reformja és korrupció elleni küzdelme terén az együttműködési és ellenőrzési mechanizmusok keretében elért előrehaladást, és a közösségi pénzeszközök bulgáriai igazgatásával kapcsolatban egy különálló jelentést tett közzé, amely rávilágít a tartós politikai kötelezettségvállalás és gyakorlati végrehajtás szükségességére, amennyiben a csatlakozás idején meghatározott referenciaértékeket teljes mértékben teljesíteni kívánják; megállapítja továbbá, hogy a Bizottság Bulgária esetében az ellenőrző és auditáló rendszerén keresztül felfedett szabálytalanságok miatt véglegesen felfüggesztette a Phare-program keretén belül juttatott uniós finanszírozás egy részét; ezért felhívja ezeket a tagállamokat, hogy tegyenek sürgős intézkedést az e jelentésekben javasolt konkrét nyomon követő intézkedések végrehajtására; végezetül támogatja e tagállamok eddigi erőfeszítéseit és felhívja őket arra, hogy e célból minden szükséges intézkedést tegyenek meg;

| 40. | fenntartásai vannak azzal szemben, hogy az OLAF szerint 2007-ben az ISPA esetében nem merült fel a csalás gyanúja; megjegyzi, hogy Ciprus és Litvánia 2007-ben egyetlen esetet sem jelentett; |
| --- | --- |

40.

fenntartásai vannak azzal szemben, hogy az OLAF szerint 2007-ben az ISPA esetében nem merült fel a csalás gyanúja; megjegyzi, hogy Ciprus és Litvánia 2007-ben egyetlen esetet sem jelentett;

| 41. | hangsúlyozza, hogy még mindig probléma a jelentett információ elégtelen mennyisége; megjegyzi, hogy a legkevésbé a Románia és Bulgária által jelentett információ megbízható; ugyanakkor viszonylagosan a magyarországi jelzések a legmegbízhatatlanabbak; megjegyzi, hogy ugyancsak gondot jelent az időben történő jelzés is, különösen négy tagállamban és egy tagjelölt országban (14); |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy még mindig probléma a jelentett információ elégtelen mennyisége; megjegyzi, hogy a legkevésbé a Románia és Bulgária által jelentett információ megbízható; ugyanakkor viszonylagosan a magyarországi jelzések a legmegbízhatatlanabbak; megjegyzi, hogy ugyancsak gondot jelent az időben történő jelzés is, különösen négy tagállamban és egy tagjelölt országban (14);

| 42. | mivel tizenkét tagállam (azaz a 2004-ben és 2007-ben az Európai Unióhoz csatlakozott tagállamok) esetében a jelentett információ megbízhatóságával és a feltételeknek való általános megfelelés arányával bajok vannak, ami a szóban forgó ország jelentéstevő mechanizmusa adminisztratív struktúrájának erősségét vagy határozott gyengeségét jelzi, úgy véli, hogy a strukturális és kohéziós alapok végrehajtása körül hasonló problémák merülnek majd fel; ezért sürgeti az érintett tagállamokat, hogy működjenek együtt a Bizottsággal, hogy megtalálhassák a helyzet orvoslásának módját; |
| --- | --- |

42.

mivel tizenkét tagállam (azaz a 2004-ben és 2007-ben az Európai Unióhoz csatlakozott tagállamok) esetében a jelentett információ megbízhatóságával és a feltételeknek való általános megfelelés arányával bajok vannak, ami a szóban forgó ország jelentéstevő mechanizmusa adminisztratív struktúrájának erősségét vagy határozott gyengeségét jelzi, úgy véli, hogy a strukturális és kohéziós alapok végrehajtása körül hasonló problémák merülnek majd fel; ezért sürgeti az érintett tagállamokat, hogy működjenek együtt a Bizottsággal, hogy megtalálhassák a helyzet orvoslásának módját;

Közvetlen kiadások

| 43. | rámutat arra, hogy a külső támogatások területét egyre jobban érintik a szabálytalanságok és a csalás; |
| --- | --- |

43.

rámutat arra, hogy a külső támogatások területét egyre jobban érintik a szabálytalanságok és a csalás;

| 44. | aggódik az OLAF éves tevékenységi jelentése által felfedettek miatt, miszerint a külső támogatások területén az OLAF ellenőrei gyakran a szervezett csalásra jellemző működési móddal találkoznak a különböző nemzetközi donorszervezetek közötti koordináció hiányosságai miatt; |
| --- | --- |

44.

aggódik az OLAF éves tevékenységi jelentése által felfedettek miatt, miszerint a külső támogatások területén az OLAF ellenőrei gyakran a szervezett csalásra jellemző működési móddal találkoznak a különböző nemzetközi donorszervezetek közötti koordináció hiányosságai miatt;

| 45. | kéri a Bizottságot, hogy figyeljen a kettős projektfinanszírozás problémájára; külön kéri a Bizottságot, hogy amikor nemzetközi szervezetek projektjeinek irányításáról vagy végrehajtásáról köt vagy módosít megállapodásokat, a közösségi alapok használatára vonatkozó valamennyi belső és külső könyvvizsgálat eredményét küldje el rendszeres jelleggel az Európai Számvevőszék és a Bizottság saját könyvvizsgálója részére; |
| --- | --- |

45.

kéri a Bizottságot, hogy figyeljen a kettős projektfinanszírozás problémájára; külön kéri a Bizottságot, hogy amikor nemzetközi szervezetek projektjeinek irányításáról vagy végrehajtásáról köt vagy módosít megállapodásokat, a közösségi alapok használatára vonatkozó valamennyi belső és külső könyvvizsgálat eredményét küldje el rendszeres jelleggel az Európai Számvevőszék és a Bizottság saját könyvvizsgálója részére;

Behajtott összegek

| 46. | sajnálja, hogy a behajtási arányok még mindig nagyon alacsonyak, különösen azokban az ágazatokban, amelyek esetében a tagállamok intézik a behajtást; rámutat arra, hogy az OLAF jelentése szerint jelenleg 3,75 milliárd euró behajtandó összeg van még mindig függőben; |
| --- | --- |

46.

sajnálja, hogy a behajtási arányok még mindig nagyon alacsonyak, különösen azokban az ágazatokban, amelyek esetében a tagállamok intézik a behajtást; rámutat arra, hogy az OLAF jelentése szerint jelenleg 3,75 milliárd euró behajtandó összeg van még mindig függőben;

| 47. | támogatja, hogy a behajtott összegek azon költségvetési sorba kerüljenek, ahonnan jogtalanul kifizették őket; |
| --- | --- |

47.

támogatja, hogy a behajtott összegek azon költségvetési sorba kerüljenek, ahonnan jogtalanul kifizették őket;

| 48. | üdvözli a közösségi alapokból részesülő, csalást elkövető kedvezményezettek kizárásáról szóló új központi adatbázist (15); rámutat, hogy ennek 2009. január 1-jétől működőképesnek kell lennie, és a Bizottságtól 2010 elejéig értékelő jelentést kér; |
| --- | --- |

48.

üdvözli a közösségi alapokból részesülő, csalást elkövető kedvezményezettek kizárásáról szóló új központi adatbázist (15); rámutat, hogy ennek 2009. január 1-jétől működőképesnek kell lennie, és a Bizottságtól 2010 elejéig értékelő jelentést kér;

| 49. | rámutat, hogy gyorsabb és jobb behajtási eljárásra van szükség; ezért megismétli a Bizottsághoz intézett kérését, hogy ez utóbbi a jövőben kötelező jellegű és elővigyázatossági elemeket is fűzzön a közös igazgatással kapcsolatos jogszabályokba, hogy a szabálytalan kifizetéseket a behajtási eljárás végén be lehessen hajtani; |
| --- | --- |

49.

rámutat, hogy gyorsabb és jobb behajtási eljárásra van szükség; ezért megismétli a Bizottsághoz intézett kérését, hogy ez utóbbi a jövőben kötelező jellegű és elővigyázatossági elemeket is fűzzön a közös igazgatással kapcsolatos jogszabályokba, hogy a szabálytalan kifizetéseket a behajtási eljárás végén be lehessen hajtani;

| 50. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy biztonsági rendszer bevezetésének lehetőségét, például bizonyos összeg tartalékolásával vagy elkülönítésével, a kintlévőségek behajtásának felgyorsítása érdekében; |
| --- | --- |

50.

kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy biztonsági rendszer bevezetésének lehetőségét, például bizonyos összeg tartalékolásával vagy elkülönítésével, a kintlévőségek behajtásának felgyorsítása érdekében;

Az OLAF kapcsolatai az Europollal és az Eurojusttal

| 51. | megelégedéssel veszi tudomásul az Eurojust és az OLAF közötti együttműködés feltételeiről szóló, a szoros és fokozott együttműködésről, valamint az általános és személyes adatcserére vonatkozó előírásokat tartalmazó gyakorlati megállapodás (16)2008. szeptember 24-i aláírását az Eurojust és OLAF által; támogatja egy hasonló megállapodás aláírását az Europollal; |
| --- | --- |

51.

megelégedéssel veszi tudomásul az Eurojust és az OLAF közötti együttműködés feltételeiről szóló, a szoros és fokozott együttműködésről, valamint az általános és személyes adatcserére vonatkozó előírásokat tartalmazó gyakorlati megállapodás (16)2008. szeptember 24-i aláírását az Eurojust és OLAF által; támogatja egy hasonló megállapodás aláírását az Europollal;

| 52. | úgy véli, hogy kulcsfontosságú megteremteni az Europollal és Eurojusttal való működési és hírszerzési összhang szilárd alapját, például egy közös operációs és hírszerző csapat révén, mivel ez valószínűleg nyereséggel járna a csalás elleni küzdelem számára; |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy kulcsfontosságú megteremteni az Europollal és Eurojusttal való működési és hírszerzési összhang szilárd alapját, például egy közös operációs és hírszerző csapat révén, mivel ez valószínűleg nyereséggel járna a csalás elleni küzdelem számára;

| 53. | rámutat, hogy tisztázni kell a két testület hatáskörének jelenlegi átfedéseit; |
| --- | --- |

53.

rámutat, hogy tisztázni kell a két testület hatáskörének jelenlegi átfedéseit;

Az OLAF együttműködése a tagállamokkal

| 54. | támogatja az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2006)0244) fő célját, az OLAF függetlenségének megerősítését; ugyanakkor emlékeztet arra, hogy mennyire fontos megfelelő kommunikációs csatornák segítségével összekötni az OLAF, a Bizottság egységei és a tagállamok hatóságai által végzett munkát és annak eredményeit a kettős munkavégzés és információhiány megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

54.

támogatja az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2006)0244) fő célját, az OLAF függetlenségének megerősítését; ugyanakkor emlékeztet arra, hogy mennyire fontos megfelelő kommunikációs csatornák segítségével összekötni az OLAF, a Bizottság egységei és a tagállamok hatóságai által végzett munkát és annak eredményeit a kettős munkavégzés és információhiány megelőzése érdekében;

| 55. | rámutat, hogy az OLAF az egyetlen olyan hatóság, amely a csalás, korrupció és más törvénytelen, az EU általános költségvetését károsító tevékenységek megelőzése, illetve az ezek elleni küzdelem érdekében a kivizsgálás valamennyi hatáskörét gyakorolhatja; ezért hangsúlyozza, hogy még inkább meg kell erősíteni az OLAF nyomozói szerepkörét, különösen a strukturális alapokkal és a külső támogatással kapcsolatosan, amelyek kapcsán a legtöbb szabálytalanságot jelezték; |
| --- | --- |

55.

rámutat, hogy az OLAF az egyetlen olyan hatóság, amely a csalás, korrupció és más törvénytelen, az EU általános költségvetését károsító tevékenységek megelőzése, illetve az ezek elleni küzdelem érdekében a kivizsgálás valamennyi hatáskörét gyakorolhatja; ezért hangsúlyozza, hogy még inkább meg kell erősíteni az OLAF nyomozói szerepkörét, különösen a strukturális alapokkal és a külső támogatással kapcsolatosan, amelyek kapcsán a legtöbb szabálytalanságot jelezték;

| 56. | rámutat arra, hogy a „nyomon követési” ügyek száma 2003 óta töretlenül nő, és hogy 2007-ben az OLAF ügyei általában pénzbehajtással vagy jogi útra terelési ajánlásokkal végződtek; arra következtet, hogy eszerint az OLAF nyomozási eredményei pozitívak a tagállamok és az uniós intézmények számára; |
| --- | --- |

56.

rámutat arra, hogy a „nyomon követési” ügyek száma 2003 óta töretlenül nő, és hogy 2007-ben az OLAF ügyei általában pénzbehajtással vagy jogi útra terelési ajánlásokkal végződtek; arra következtet, hogy eszerint az OLAF nyomozási eredményei pozitívak a tagállamok és az uniós intézmények számára;

| 57. | megjegyzi, hogy az OLAF ajánlásai nem kötelező érvényűek, hogy a nemzeti hatóságok független módon hozhassák meg a releváns döntéseket és alkalmazhassanak szankciókat; úgy véli, hogy az Európai Ügyészség intézményének létrehozása segítene az ügyek határon átnyúló mivoltából fakadó nehézségek leküzdésében; |
| --- | --- |

57.

megjegyzi, hogy az OLAF ajánlásai nem kötelező érvényűek, hogy a nemzeti hatóságok független módon hozhassák meg a releváns döntéseket és alkalmazhassanak szankciókat; úgy véli, hogy az Európai Ügyészség intézményének létrehozása segítene az ügyek határon átnyúló mivoltából fakadó nehézségek leküzdésében;

| 58. | hangsúlyozza, hogy racionalizálni kell a jogi eszközöket, mivel a csalás, a csalás gyanúja és egyéb szabálytalanságok esete több különféle jogi eszközben elszórtan szerepel, jóllehet a Parlament ismételten szorgalmazta, hogy dolgozzák át a csalásellenes szabálycsomagot; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy racionalizálni kell a jogi eszközöket, mivel a csalás, a csalás gyanúja és egyéb szabálytalanságok esete több különféle jogi eszközben elszórtan szerepel, jóllehet a Parlament ismételten szorgalmazta, hogy dolgozzák át a csalásellenes szabálycsomagot;

| 59. | megjegyzi, hogy a tagállamoknak minősítési gondjaik vannak az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet 4. és 5. cikkének alkalmazása során (17); úgy véli, hogy kétértelműség esetén a nemzeti bíróságoknak előzetes döntést kell kérniük az Európai Bíróságtól; |
| --- | --- |

59.

megjegyzi, hogy a tagállamoknak minősítési gondjaik vannak az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet 4. és 5. cikkének alkalmazása során (17); úgy véli, hogy kétértelműség esetén a nemzeti bíróságoknak előzetes döntést kell kérniük az Európai Bíróságtól;

| 60. | üdvözli az OLAF helyszíni vizsgálatokról és az egyes vizsgálati szakaszok során körvonalazódott legjobb gyakorlatról szóló fent említett második jelentésének, valamint az OLAF Vademecum (iránymutatások) új változatának közzétételét; kéri a Bizottságot, hogy 2009. szeptemberig a Parlament illetékes bizottságához juttassa el az OLAF kézikönyvének frissített és átfogó változatát; |
| --- | --- |

60.

üdvözli az OLAF helyszíni vizsgálatokról és az egyes vizsgálati szakaszok során körvonalazódott legjobb gyakorlatról szóló fent említett második jelentésének, valamint az OLAF Vademecum (iránymutatások) új változatának közzétételét; kéri a Bizottságot, hogy 2009. szeptemberig a Parlament illetékes bizottságához juttassa el az OLAF kézikönyvének frissített és átfogó változatát;

| 61. | hangsúlyozza, hogy az illetékes hatóságoknak világosabb előírásokra van szüksége az eljárásokról és kötelező határidőkről a kért segítség nyújtása során, illetve általában még inkább kötelező előírásokra van szükségük a segítségnyújtásban illetékes nemzeti hatóság kijelölése során történő együttműködést illetően; e probléma megoldására való tekintettel hangsúlyozza az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló 2008. november 20-i álláspont hasznosságát (18); |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza, hogy az illetékes hatóságoknak világosabb előírásokra van szüksége az eljárásokról és kötelező határidőkről a kért segítség nyújtása során, illetve általában még inkább kötelező előírásokra van szükségük a segítségnyújtásban illetékes nemzeti hatóság kijelölése során történő együttműködést illetően; e probléma megoldására való tekintettel hangsúlyozza az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló 2008. november 20-i álláspont hasznosságát (18);

| 62. | kéri a Bizottságot, hogy hozza meg a megfelelő intézkedéseket, többek között a jogsértési eljárás keretében az olyan tagállamok ellen, amelyek nem segítik szolgálatait a helyszíni vizsgálatok lebonyolítása során, ahogyan azt az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelet előírja (19); |
| --- | --- |

62.

kéri a Bizottságot, hogy hozza meg a megfelelő intézkedéseket, többek között a jogsértési eljárás keretében az olyan tagállamok ellen, amelyek nem segítik szolgálatait a helyszíni vizsgálatok lebonyolítása során, ahogyan azt az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelet előírja (19);

| 63. | megjegyzi, hogy mivel a megállapítások szerint az esetek igazságügyi nyomon követése kimerítő, de az OLAF által a nemzeti bíróságoknál gyűjtött adatok elfogadhatósága korlátozott, a cél az OLAF tényfeltáró funkciójának igazságügyi támogatását javítani; úgy véli továbbá, hogy az Eurojustot tájékoztatni kell valahányszor az igazságügyi hatóságoknak információt vagy végleges eseti jelentéseket adnak át, amennyiben ezek a nemzetközi bűnözés súlyos formájára vonatkoznak, és két vagy több tagállamot is érintenek; |
| --- | --- |

63.

megjegyzi, hogy mivel a megállapítások szerint az esetek igazságügyi nyomon követése kimerítő, de az OLAF által a nemzeti bíróságoknál gyűjtött adatok elfogadhatósága korlátozott, a cél az OLAF tényfeltáró funkciójának igazságügyi támogatását javítani; úgy véli továbbá, hogy az Eurojustot tájékoztatni kell valahányszor az igazságügyi hatóságoknak információt vagy végleges eseti jelentéseket adnak át, amennyiben ezek a nemzetközi bűnözés súlyos formájára vonatkoznak, és két vagy több tagállamot is érintenek;

| 64. | emlékezteti a Bizottságot a Parlament azon kérésére, hogy a 2008-as PIF jelentésben szerepeljen egy elemzés is a szabálytalanságok elleni küzdelemben a tagállamok által bevetett struktúrákról; |
| --- | --- |

64.

emlékezteti a Bizottságot a Parlament azon kérésére, hogy a 2008-as PIF jelentésben szerepeljen egy elemzés is a szabálytalanságok elleni küzdelemben a tagállamok által bevetett struktúrákról;

| 65. | sajnálja, hogy a tagállamok nem megfelelőképpen tesznek jelentést az OLAF által átadott információ vagy végleges vizsgálati zárójelentések kapcsán tett intézkedésekről; kéri a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy illetékes hatóságaik jelentést küldenek az OLAF-nak a részükre az OLAF által továbbított információ vagy ajánlások kapcsán tett fellépések előmeneteléről; |
| --- | --- |

65.

sajnálja, hogy a tagállamok nem megfelelőképpen tesznek jelentést az OLAF által átadott információ vagy végleges vizsgálati zárójelentések kapcsán tett intézkedésekről; kéri a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy illetékes hatóságaik jelentést küldenek az OLAF-nak a részükre az OLAF által továbbított információ vagy ajánlások kapcsán tett fellépések előmeneteléről;

| 66. | megjegyzi, hogy a nemzeti könyvvizsgáló hatóságoknak jelentős tapasztalatuk van az uniós alapok auditálásában, és elsődleges információforrást jelentenek mind a nemzeti ügyészségek, mind pedig az uniós intézmények számára; ezért úgy véli, hogy a számvevőszékek, nemzeti ügyészségek és az OLAF közötti együttműködés és információátadás növelése tovább erősítené a Közösségek pénzügyi érdekeit; |
| --- | --- |

66.

megjegyzi, hogy a nemzeti könyvvizsgáló hatóságoknak jelentős tapasztalatuk van az uniós alapok auditálásában, és elsődleges információforrást jelentenek mind a nemzeti ügyészségek, mind pedig az uniós intézmények számára; ezért úgy véli, hogy a számvevőszékek, nemzeti ügyészségek és az OLAF közötti együttműködés és információátadás növelése tovább erősítené a Közösségek pénzügyi érdekeit;

| 67. | megjegyzi, hogy a fent említett, az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló 2008. november 20-i jogalkotási javaslat alapján a tagállamoknak rendszeresen tájékoztatniuk kell az OLAF-ot az OLAF által átadott ügyek nyomon követéséről, ezért arra kéri az OLAF-ot, hogy következő éves jelentésében erről a kérdésről is tegyen jelentést; |
| --- | --- |

67.

megjegyzi, hogy a fent említett, az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló 2008. november 20-i jogalkotási javaslat alapján a tagállamoknak rendszeresen tájékoztatniuk kell az OLAF-ot az OLAF által átadott ügyek nyomon követéséről, ezért arra kéri az OLAF-ot, hogy következő éves jelentésében erről a kérdésről is tegyen jelentést;

| 68. | rámutat, hogy az EU-hoz 2004 után csatlakozott tagállamok csalásellenes, OLAF-fal koordináló szolgálatai (AFCOS) nagyon fontos tájékoztató/összeköttetési pontok az OLAF számára; ugyanakkor rámutat arra, hogy mindaddig, amíg ezek a hivatalok nem függetlenek a nemzeti közigazgatástól, funkcionális többletértékük is minimális (különösen, ami a szabálytalanságok Bizottságnak való jelentését illeti); ezért kéri a Bizottságot, hogy álljon elő javaslattal a Parlament illetékes bizottsága számára ezen irodák munkájának hasznosabbá tételét illetően, és szükségesnek tartja a tagjelölt országokkal folytatott együttműködés javítását; |
| --- | --- |

68.

rámutat, hogy az EU-hoz 2004 után csatlakozott tagállamok csalásellenes, OLAF-fal koordináló szolgálatai (AFCOS) nagyon fontos tájékoztató/összeköttetési pontok az OLAF számára; ugyanakkor rámutat arra, hogy mindaddig, amíg ezek a hivatalok nem függetlenek a nemzeti közigazgatástól, funkcionális többletértékük is minimális (különösen, ami a szabálytalanságok Bizottságnak való jelentését illeti); ezért kéri a Bizottságot, hogy álljon elő javaslattal a Parlament illetékes bizottsága számára ezen irodák munkájának hasznosabbá tételét illetően, és szükségesnek tartja a tagjelölt országokkal folytatott együttműködés javítását;

Dohányáruk – A Philip Morris-szal kötött megállapodás

| 69. | sajnálja, hogy a Bizottság képtelen volt átfogó jelentéssel szolgálni a Közösség, a tagállamok és a Philip Morris között létrejött, a csalás és cigarettacsempészet elleni küzdelem fokozásáról szóló megállapodás következményeiről, valamint az Európai Parlament közösségi árutovábbítási rendszer vizsgálatára felállított vizsgálóbizottsága által tett ajánlások (20) végrehajtása terén elért eredményekről szóló 2007. október 11-i parlamenti állásfoglalást követő fellépésről, különösen annak (49) bekezdése tekintetében, amely kifejezetten kérte a Bizottságot, hogy 2008 végéig hozzon nyilvánosságra ilyen jelentést; elvárja, hogy a Bizottság a 2007-es költségvetési évre vonatkozó mentesítési eljárás lezárása előtt előterjessze ezt a jelentést; |
| --- | --- |

69.

sajnálja, hogy a Bizottság képtelen volt átfogó jelentéssel szolgálni a Közösség, a tagállamok és a Philip Morris között létrejött, a csalás és cigarettacsempészet elleni küzdelem fokozásáról szóló megállapodás következményeiről, valamint az Európai Parlament közösségi árutovábbítási rendszer vizsgálatára felállított vizsgálóbizottsága által tett ajánlások (20) végrehajtása terén elért eredményekről szóló 2007. október 11-i parlamenti állásfoglalást követő fellépésről, különösen annak (49) bekezdése tekintetében, amely kifejezetten kérte a Bizottságot, hogy 2008 végéig hozzon nyilvánosságra ilyen jelentést; elvárja, hogy a Bizottság a 2007-es költségvetési évre vonatkozó mentesítési eljárás lezárása előtt előterjessze ezt a jelentést;

| 70. | elfogadhatatlannak találja, hogy mikor a Philip Morris és a Japan Tobacco megállapodásai értelmében a Közösség 1,65 milliárd eurót kapott a csalás elleni küzdelemre, a Bizottság közös megközelítési mód kialakítása helyett e pénz körülbelül 90 %-át elkülönítések nélkül továbbadta közvetlenül a tagállamok pénzügyminisztereinek; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a Parlamenttel együtt állítsanak fel egy háromoldalú munkacsoportot, amelynek feladata, hogy megfelelő megoldásokat találjon ennek, illetve az Unió hasonló jövedelmeinek a bölcsebb és jobb felhasználására; elfogadhatatlannak találja, hogy a gazdasági hanyatlás idején az európai versenyszabályokat az európai fogyasztók kárára megszegő nagyvállalatok által fizetett büntetésekből származó eurómilliárdokat az Unió nem arra használja, hogy a munkanélküliek érdekében a gazdaságot fellendítse és/vagy a válság által leginkább sújtott fejlődő országokat támogassa, hanem e pénzeket egyszerűen továbbítják a nemzeti kincstáraknak; |
| --- | --- |

70.

elfogadhatatlannak találja, hogy mikor a Philip Morris és a Japan Tobacco megállapodásai értelmében a Közösség 1,65 milliárd eurót kapott a csalás elleni küzdelemre, a Bizottság közös megközelítési mód kialakítása helyett e pénz körülbelül 90 %-át elkülönítések nélkül továbbadta közvetlenül a tagállamok pénzügyminisztereinek; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a Parlamenttel együtt állítsanak fel egy háromoldalú munkacsoportot, amelynek feladata, hogy megfelelő megoldásokat találjon ennek, illetve az Unió hasonló jövedelmeinek a bölcsebb és jobb felhasználására; elfogadhatatlannak találja, hogy a gazdasági hanyatlás idején az európai versenyszabályokat az európai fogyasztók kárára megszegő nagyvállalatok által fizetett büntetésekből származó eurómilliárdokat az Unió nem arra használja, hogy a munkanélküliek érdekében a gazdaságot fellendítse és/vagy a válság által leginkább sújtott fejlődő országokat támogassa, hanem e pénzeket egyszerűen továbbítják a nemzeti kincstáraknak;

Szervezett bűnözés

| 71. | üdvözli a Bizottságnak a szervezett bűnözés leleplezése nyomán behajtott nyereségekről szóló 2008. november 20-i közleményét (COM(2008)0766), az elkobzásról és a javaknak a bűnözésből való visszaszerzéséről, és egyetért a Bizottsággal, hogy a szervezett bűnözés elleni küzdelem egyik leghatékonyabb eszköze az elkobzás, és hogy intézkedéseket kell hozni az elkobzással járó ügyek korlátozott számának, illetve a visszaszerzett szerény összegek megnövelésére; |
| --- | --- |

71.

üdvözli a Bizottságnak a szervezett bűnözés leleplezése nyomán behajtott nyereségekről szóló 2008. november 20-i közleményét (COM(2008)0766), az elkobzásról és a javaknak a bűnözésből való visszaszerzéséről, és egyetért a Bizottsággal, hogy a szervezett bűnözés elleni küzdelem egyik leghatékonyabb eszköze az elkobzás, és hogy intézkedéseket kell hozni az elkobzással járó ügyek korlátozott számának, illetve a visszaszerzett szerény összegek megnövelésére;

| 72. | hangsúlyozza, hogy lényeges a célnak megfelelő, hatékony mechanizmusok rendelkezésre állása a külföldi tőke befagyasztása és elkobzása céljára, és hogy ennél fogva meg kell fontolni a meglévő uniós jogi keretek átdolgozását; hangsúlyozza, hogy a 2007/845/JHA tanácsi határozatot végre kell hajtani, annak biztosításáért, hogy valamennyi tagállam létrehozzon vagy kijelöljön vagyonvisszaszerzési hivatalokat (ARO-kat); |
| --- | --- |

72.

hangsúlyozza, hogy lényeges a célnak megfelelő, hatékony mechanizmusok rendelkezésre állása a külföldi tőke befagyasztása és elkobzása céljára, és hogy ennél fogva meg kell fontolni a meglévő uniós jogi keretek átdolgozását; hangsúlyozza, hogy a 2007/845/JHA tanácsi határozatot végre kell hajtani, annak biztosításáért, hogy valamennyi tagállam létrehozzon vagy kijelöljön vagyonvisszaszerzési hivatalokat (ARO-kat);

| 73. | megismétli azon kérését a Bizottsághoz, hogy ez utóbbi szolgáljon részletes elemzéssel a szervezett bűnözés által a Közösség pénzügyi érdekei aláaknázására használt rendszer(ek)ről; e tekintetben hasznosnak, de elégtelennek találja az Europol éves felmérését a szervezett bűnözés jelentette fenyegetésről (OCTA); |
| --- | --- |

73.

megismétli azon kérését a Bizottsághoz, hogy ez utóbbi szolgáljon részletes elemzéssel a szervezett bűnözés által a Közösség pénzügyi érdekei aláaknázására használt rendszer(ek)ről; e tekintetben hasznosnak, de elégtelennek találja az Europol éves felmérését a szervezett bűnözés jelentette fenyegetésről (OCTA);

| 74. | sajnálja, hogy az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló 1995-ös egyezményt és annak 1996-os, illetve 2007-es jegyzőkönyveit a Cseh Köztársaság, Málta, Magyarország és Lengyelország még mindig nem ratifikálta, a két jegyzőkönyv egyikét Észtország és Olaszország még nem ratifikálta, és az előírások gyakorlatba ültetése hét tagállamban mutat hiányosságokat; |
| --- | --- |

74.

sajnálja, hogy az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló 1995-ös egyezményt és annak 1996-os, illetve 2007-es jegyzőkönyveit a Cseh Köztársaság, Málta, Magyarország és Lengyelország még mindig nem ratifikálta, a két jegyzőkönyv egyikét Észtország és Olaszország még nem ratifikálta, és az előírások gyakorlatba ültetése hét tagállamban mutat hiányosságokat;

*

* *

| 75. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak, a Számvevőszéknek, az OLAF felügyelőbizottságának és az OLAF-nak. |
| --- | --- |

75.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak, a Számvevőszéknek, az OLAF felügyelőbizottságának és az OLAF-nak.

---

(1)  http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/olaf_aar.pdf.

(2)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/reports/sup-com_en.html.

(3)  HL C 286., 2008.11.10., 1. o.

(4)  HL L 390., 2006.12.30., 1. o.

(5)  HL L 264., 2003.10.15., 1. o.

(6)  HL L 355., 2006.12.15., 56. o.

(7)  A Tanács 1083/2006/EK rendelete (2006. július 11.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról (HL L 210., 2006.7.31., 25. o.).

(8)  HL L 371., 2006.12.27., 1. o.

(9)  Franciaország, Írország, Svédország, Spanyolország, Lettország és Luxembourg; 2008. november óta javult a helyzet, Németország és Észtország elektronikus fájlokat alkalmaz, nem nyomtatott értesítést.

(10)  Az időben történő jelentés különösen Spanyolországban, Franciaországban és Hollandiában jelent gondot.

(11)  Spanyolország, Franciaország, Írország és Luxembourg.

(12)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0051.

(13)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

(14)  Horvátország, Magyarország, Szlovákia, Bulgária és Lengyelország nem tartotta be a jelentési határidőt.

(15)  HL L 344., 2008.12.20., 12. o.

(16)  HL C 314., 2008.12.9., 3. o.

(17)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

(18)  Elfogadott szöveg, P6_TA(2008)0553.

(19)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

(20)  HL C 227. E, 2008.9.4., 147. o.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/72 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/72

---

2009. április 24., péntekigKépviselői mentelmi jog Lengyelországban

P6_TA(2009)0316

Az Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a parlamenti mentelmi jogról Lengyelországban (2008/2232(INI))

2010/C 184 E/15

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv 9. és 10. cikkére,

tekintettel az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog útján történő megválasztásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 12. cikkének (3) bekezdésére,

tekintettel a Lengyel Köztársaság 1997. április 2-i alkotmányának 105. cikkére,

tekintettel a képviselői mandátum gyakorlásáról szóló, 1996. május 9-i lengyel törvény 7b. cikkére,

tekintettel az európai parlamenti választásokról szóló, 2004. január 23-i lengyel törvény 9. és 142. cikkére,

tekintettel az Európai Parlament képviselői szabályzatának elfogadásáról szóló 2003. június 4-i határozatának módosítására irányuló 2005. június 23-i állásfoglalására (1),

tekintettel eljárási szabályzata 6., 7. és 45. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0205/2009),

| A. | mivel a jelenlegi parlamenti ciklusban a Parlament és a Jogi Bizottság mint illetékes bizottság megvizsgálta a Lengyelországban megválasztott képviselők mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelmeit és bizonyos nehézségek merültek fel azon rendelkezések értelmezése terén, amelyeket e képviselők esetében alkalmazni lehet, |
| --- | --- |

A.

mivel a jelenlegi parlamenti ciklusban a Parlament és a Jogi Bizottság mint illetékes bizottság megvizsgálta a Lengyelországban megválasztott képviselők mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelmeit és bizonyos nehézségek merültek fel azon rendelkezések értelmezése terén, amelyeket e képviselők esetében alkalmazni lehet,

| B. | mivel az illetékes bizottságot külön felkérték a magánszemélyek által közvetlenül az Európai Parlament elnökének benyújtott, a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelmek elfogadhatóságának eldöntésére; mivel a lengyel jogszabályok szerint egy magánszemélynek jogában áll közvetlenül a lengyel parlamentnek (a Szejmnek vagy a Szenátusnak) benyújtani a valamely képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelmet olyan jogsértések esetében, amelyek magánvádas eljárás keretében kivizsgálásra kerülhetnek, és mivel a lengyel jogszabályok vonatkozó rendelkezései nem feltétlenül vesznek figyelembe minden lehetséges forgatókönyvet a magánvádra üldözendő bűncselekményekkel kapcsolatos büntetőeljárások esetében, |
| --- | --- |

B.

mivel az illetékes bizottságot külön felkérték a magánszemélyek által közvetlenül az Európai Parlament elnökének benyújtott, a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelmek elfogadhatóságának eldöntésére; mivel a lengyel jogszabályok szerint egy magánszemélynek jogában áll közvetlenül a lengyel parlamentnek (a Szejmnek vagy a Szenátusnak) benyújtani a valamely képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelmet olyan jogsértések esetében, amelyek magánvádas eljárás keretében kivizsgálásra kerülhetnek, és mivel a lengyel jogszabályok vonatkozó rendelkezései nem feltétlenül vesznek figyelembe minden lehetséges forgatókönyvet a magánvádra üldözendő bűncselekményekkel kapcsolatos büntetőeljárások esetében,

| C. | mivel az említett rendelkezések a lengyel európai parlamenti képviselőkre is vonatkoznak, ugyanakkor az ilyen kérelmek elfogadhatósága nehéz kérdéseket vet fel az eljárási szabályzat és különösen a 6. cikk (2) bekezdése tekintetében, amely az „illetékes hatóságra” vonatkozik, |
| --- | --- |

C.

mivel az említett rendelkezések a lengyel európai parlamenti képviselőkre is vonatkoznak, ugyanakkor az ilyen kérelmek elfogadhatósága nehéz kérdéseket vet fel az eljárási szabályzat és különösen a 6. cikk (2) bekezdése tekintetében, amely az „illetékes hatóságra” vonatkozik,

| D. | mivel eljárási szabályzata 7. cikkének (7) bekezdése értelmében az illetékes bizottság ellenőrizheti a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelem elfogadhatóságát, beleértve a nemzeti hatóság ilyen kérelmek benyújtására vonatkozó hatáskörének kérdését; mivel ugyanakkor a jelenlegi rendelkezések szerint a lengyel jogszabályok és az eljárási szabályzat vonatkozó rendelkezései közötti e téren fennálló nyilvánvaló ellentmondást a magánszemélyek által benyújtott, mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelmek elfogadhatatlanná nyilvánításával kellene feloldani, |
| --- | --- |

D.

mivel eljárási szabályzata 7. cikkének (7) bekezdése értelmében az illetékes bizottság ellenőrizheti a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelem elfogadhatóságát, beleértve a nemzeti hatóság ilyen kérelmek benyújtására vonatkozó hatáskörének kérdését; mivel ugyanakkor a jelenlegi rendelkezések szerint a lengyel jogszabályok és az eljárási szabályzat vonatkozó rendelkezései közötti e téren fennálló nyilvánvaló ellentmondást a magánszemélyek által benyújtott, mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelmek elfogadhatatlanná nyilvánításával kellene feloldani,

| E. | mivel eljárási szabályzata 6. cikke (2) bekezdésének célja annak biztosítása, hogy a Parlament csak olyan eljárásra vonatkozó kérelmeket kapjon, amelyekkel valamely tagállami hatóság foglalkozott; mivel biztosítja a Parlament számára azt is, hogy a hozzá eljuttatott mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelmek a nemzeti jogszabályokkal tartalmilag és eljárási szempontból egyaránt összhangban vannak, amely viszont további biztosítékul szolgál a mentességgel kapcsolatos eljárások döntéshozatala során arra, hogy a Parlament a tagállam nemzeti jogát és a saját előjogait egyaránt figyelembe veszi; mivel a „hatóság” fogalmára mentességgel kapcsolatos eljárások keretében a 6. és 7. cikk egyéb rendelkezéseiben is világosan utalnak, |
| --- | --- |

E.

mivel eljárási szabályzata 6. cikke (2) bekezdésének célja annak biztosítása, hogy a Parlament csak olyan eljárásra vonatkozó kérelmeket kapjon, amelyekkel valamely tagállami hatóság foglalkozott; mivel biztosítja a Parlament számára azt is, hogy a hozzá eljuttatott mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelmek a nemzeti jogszabályokkal tartalmilag és eljárási szempontból egyaránt összhangban vannak, amely viszont további biztosítékul szolgál a mentességgel kapcsolatos eljárások döntéshozatala során arra, hogy a Parlament a tagállam nemzeti jogát és a saját előjogait egyaránt figyelembe veszi; mivel a „hatóság” fogalmára mentességgel kapcsolatos eljárások keretében a 6. és 7. cikk egyéb rendelkezéseiben is világosan utalnak,

| F. | mivel a magánszemélyek által benyújtott mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelmek elfogadhatatlanná nyilvánítása nem lenne kielégítő a tekintetben, hogy sértheti a bírósági eljárással kapcsolatos jogaikat és kizárja azt a lehetőséget, hogy egyes bűncselekmények ügyészei mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelmet nyújtsanak be; mivel ez tekinthető úgy, hogy a kérelmezőkkel szembeni igazságtalan és egyenlőtlen bánásmódhoz vezet, |
| --- | --- |

F.

mivel a magánszemélyek által benyújtott mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelmek elfogadhatatlanná nyilvánítása nem lenne kielégítő a tekintetben, hogy sértheti a bírósági eljárással kapcsolatos jogaikat és kizárja azt a lehetőséget, hogy egyes bűncselekmények ügyészei mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelmet nyújtsanak be; mivel ez tekinthető úgy, hogy a kérelmezőkkel szembeni igazságtalan és egyenlőtlen bánásmódhoz vezet,

| G. | mivel azonban a tagállamoknak kellene az ilyen jogok gyakorlásáról szóló rendelkezéseket hozniuk az Európai Parlament képviselőire vonatkozóan a működésére vonatkozó szabályok és eljárások fényében, |
| --- | --- |

G.

mivel azonban a tagállamoknak kellene az ilyen jogok gyakorlásáról szóló rendelkezéseket hozniuk az Európai Parlament képviselőire vonatkozóan a működésére vonatkozó szabályok és eljárások fényében,

| H. | mivel a 2004. szeptember 29-i és a 2005. március 9-i levelekben 25 tagállamot kértek fel – a 7. cikk (12) bekezdése értelmében – azon hatóságok megjelölésére, amelyek jogosultak valamely képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelmet benyújtani; mivel eddig csupán Ausztria, Belgium, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Dánia, Észtország, Finnország, Németország, Görögország, Magyarország, Olaszország, Litvánia, Hollandia, Portugália, Szlovénia, Svédország és az Egyesült Királyság válaszolt, |
| --- | --- |

H.

mivel a 2004. szeptember 29-i és a 2005. március 9-i levelekben 25 tagállamot kértek fel – a 7. cikk (12) bekezdése értelmében – azon hatóságok megjelölésére, amelyek jogosultak valamely képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelmet benyújtani; mivel eddig csupán Ausztria, Belgium, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Dánia, Észtország, Finnország, Németország, Görögország, Magyarország, Olaszország, Litvánia, Hollandia, Portugália, Szlovénia, Svédország és az Egyesült Királyság válaszolt,

| I. | mivel az illetékes bizottság vitái során szintén foglalkozott a lengyel európai parlamenti képviselők mentelmi jogának felfüggesztésével járó lehetséges következmények kérdésével, |
| --- | --- |

I.

mivel az illetékes bizottság vitái során szintén foglalkozott a lengyel európai parlamenti képviselők mentelmi jogának felfüggesztésével járó lehetséges következmények kérdésével,

| J. | mivel, amennyiben a képviselőt a bíróság bűnösnek találja és közvádas eljárást követően szándékosan elkövetett bűncselekmény miatt bünteti, ez a felfüggesztés jogosultságának automatikus elvesztését eredményezheti, ami viszont a képviselői mandátum elvesztéséhez vezet, |
| --- | --- |

J.

mivel, amennyiben a képviselőt a bíróság bűnösnek találja és közvádas eljárást követően szándékosan elkövetett bűncselekmény miatt bünteti, ez a felfüggesztés jogosultságának automatikus elvesztését eredményezheti, ami viszont a képviselői mandátum elvesztéséhez vezet,

| K. | mivel ez az automatizmus de facto a hozott ítéleten felül további büntetőjogi szankciót eredményez, |
| --- | --- |

K.

mivel ez az automatizmus de facto a hozott ítéleten felül további büntetőjogi szankciót eredményez,

| L. | mivel a gyakorlatban még a kisebb jogsértések is a választhatóság elveszítését eredményezhetik azon követelmény ellenére, hogy a jogsértés csak akkor jár a választhatóság megszűnésével, amennyiben ennek kapcsán bűnvádas eljárásra került sor és szándékosan követték el, |
| --- | --- |

L.

mivel a gyakorlatban még a kisebb jogsértések is a választhatóság elveszítését eredményezhetik azon követelmény ellenére, hogy a jogsértés csak akkor jár a választhatóság megszűnésével, amennyiben ennek kapcsán bűnvádas eljárásra került sor és szándékosan követték el,

| M. | mivel nem létezik hasonló rendelkezés a lengyel Szejm vagy Szenátus képviselőire vonatkozóan, akiknek választhatósága ilyen esetekben nem szűnik meg, |
| --- | --- |

M.

mivel nem létezik hasonló rendelkezés a lengyel Szejm vagy Szenátus képviselőire vonatkozóan, akiknek választhatósága ilyen esetekben nem szűnik meg,

| N. | mivel a tagállamok szabadon rendelkezhetnek az európai parlamenti képviselői mandátum visszavonásáról, aminek következtében a képviselő helye megüresedik; mivel azonban az egyenlő bánásmód elve – mint az uniós jog egyik alapvető elve – a hasonló esetek hasonló módon való elbírálását követeli meg, és nyilvánvaló eltérés van egyrészt a lengyel Szejm és Szenátus tagjaival való bánásmód, másrészt a lengyel európai parlamenti képviselőkkel való bánásmód között, amikor a választhatóság elveszítésére kerül sor; mivel a választhatóság elveszítése közvetlenül és automatikusan az érintett képviselő mandátumának elveszítését eredményezi és meggátolja újraválasztását, |
| --- | --- |

N.

mivel a tagállamok szabadon rendelkezhetnek az európai parlamenti képviselői mandátum visszavonásáról, aminek következtében a képviselő helye megüresedik; mivel azonban az egyenlő bánásmód elve – mint az uniós jog egyik alapvető elve – a hasonló esetek hasonló módon való elbírálását követeli meg, és nyilvánvaló eltérés van egyrészt a lengyel Szejm és Szenátus tagjaival való bánásmód, másrészt a lengyel európai parlamenti képviselőkkel való bánásmód között, amikor a választhatóság elveszítésére kerül sor; mivel a választhatóság elveszítése közvetlenül és automatikusan az érintett képviselő mandátumának elveszítését eredményezi és meggátolja újraválasztását,

| O. | mivel ezen egyenlőtlen bánásmódra egy szóbeli választ igénylő kérdés hívta fel a Bizottság figyelmét, amelyet a Jogi Bizottság nevében ennek elnöke tett fel, és amelyet az Európai Parlamentben megvitattak; mivel, ennek ellenére, a jogi helyzet továbbra is változatlanul fennáll, |
| --- | --- |

O.

mivel ezen egyenlőtlen bánásmódra egy szóbeli választ igénylő kérdés hívta fel a Bizottság figyelmét, amelyet a Jogi Bizottság nevében ennek elnöke tett fel, és amelyet az Európai Parlamentben megvitattak; mivel, ennek ellenére, a jogi helyzet továbbra is változatlanul fennáll,

| P. | mivel a nemzeti parlamenti képviselők és az európai parlamenti képviselők közötti egyenlő bánásmódot a lehető leghamarabb biztosítani kellene, különösen a közelgő 2009. évi választások tekintetében, |
| --- | --- |

P.

mivel a nemzeti parlamenti képviselők és az európai parlamenti képviselők közötti egyenlő bánásmódot a lehető leghamarabb biztosítani kellene, különösen a közelgő 2009. évi választások tekintetében,

| 1. | ösztönzi a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a lengyel európai parlamenti képviselők és a lengyel Szejm és Szenátus tagjai közötti eltéréseket, és sürgősen lépjen kapcsolatba az illetékes lengyel hatóságokkal abból a célból, hogy a két parlament képviselői közötti, választhatóságra vonatkozó nyilvánvaló megkülönböztetést megszüntessék; |
| --- | --- |

1.

ösztönzi a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a lengyel európai parlamenti képviselők és a lengyel Szejm és Szenátus tagjai közötti eltéréseket, és sürgősen lépjen kapcsolatba az illetékes lengyel hatóságokkal abból a célból, hogy a két parlament képviselői közötti, választhatóságra vonatkozó nyilvánvaló megkülönböztetést megszüntessék;

| 2. | külön kéri a Lengyel Köztársaságot, hogy vizsgálja felül a jelenlegi helyzetet a tekintetben, hogy mely jogosultsági és mandátumvesztési feltételek vonatkozásában áll fenn nyilvánvaló egyenlőtlenség a két parlamenti közgyűlés tagjai között, és tegyen lépéseket ezen megkülönböztető bánásmód megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

2.

külön kéri a Lengyel Köztársaságot, hogy vizsgálja felül a jelenlegi helyzetet a tekintetben, hogy mely jogosultsági és mandátumvesztési feltételek vonatkozásában áll fenn nyilvánvaló egyenlőtlenség a két parlamenti közgyűlés tagjai között, és tegyen lépéseket ezen megkülönböztető bánásmód megszüntetése érdekében;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy végezzen összehasonlító tanulmányt annak megállapítására, hogy azon uniós tagállamokban, amelyek 2004. május 1-jét követően csatlakoztak az Európai Unióhoz, léteznek-e a nemzeti parlamentek képviselőivel és az Európai Parlament képviselőivel való bánásmód közötti eltérések, és hogy a tanulmány eredményeiről értesítse a Parlamentet; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy végezzen összehasonlító tanulmányt annak megállapítására, hogy azon uniós tagállamokban, amelyek 2004. május 1-jét követően csatlakoztak az Európai Unióhoz, léteznek-e a nemzeti parlamentek képviselőivel és az Európai Parlament képviselőivel való bánásmód közötti eltérések, és hogy a tanulmány eredményeiről értesítse a Parlamentet;

| 4. | felhívja a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben az uniós polgárságból eredő jogokat, ideértve az európai parlamenti választásokon a választáshoz és a választhatósághoz való jogot, amelynek különös jelentősége van a 2009. évi választások előtt, beleértve a hasonló helyzetben lévő személyekkel való egyenlő bánásmódot; |
| --- | --- |

4.

felhívja a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben az uniós polgárságból eredő jogokat, ideértve az európai parlamenti választásokon a választáshoz és a választhatósághoz való jogot, amelynek különös jelentősége van a 2009. évi választások előtt, beleértve a hasonló helyzetben lévő személyekkel való egyenlő bánásmódot;

| 5. | kéri a tagállamokat, és különösen a Lengyel Köztársaságot, hogy biztosítsa eljárási intézkedések életbe léptetését annak érdekében, hogy az európai parlamenti képviselők mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelmeket az „illetékes hatóság” az eljárási szabályzat 6. cikk (2) bekezdése értelmében mindig továbbítsa az Európai Parlamentnek abból a célból, hogy biztosítható legyen a nemzeti anyagi jog és eljárásjog rendelkezéseinek betartása, beleértve a magánszemélyek eljárási jogait, valamint a Parlament előjogait; |
| --- | --- |

5.

kéri a tagállamokat, és különösen a Lengyel Köztársaságot, hogy biztosítsa eljárási intézkedések életbe léptetését annak érdekében, hogy az európai parlamenti képviselők mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelmeket az „illetékes hatóság” az eljárási szabályzat 6. cikk (2) bekezdése értelmében mindig továbbítsa az Európai Parlamentnek abból a célból, hogy biztosítható legyen a nemzeti anyagi jog és eljárásjog rendelkezéseinek betartása, beleértve a magánszemélyek eljárási jogait, valamint a Parlament előjogait;

| 6. | mindennemű kétség elkerülése érdekében felkéri a tagállamokat azon hatóságok megjelölésére, amelyek a képviselők mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem benyújtására jogosultak; |
| --- | --- |

6.

mindennemű kétség elkerülése érdekében felkéri a tagállamokat azon hatóságok megjelölésére, amelyek a képviselők mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem benyújtására jogosultak;

| 7. | megismétli az Európai Parlament képviselőire vonatkozó egységes szabályzat szükségességét, és ebben az összefüggésben emlékeztet a Tanács keretében ülésező tagállamok képviselői által 2005. június 3-án tett kötelezettségvállalásra, hogy megvizsgálják az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló 1965. évi jegyzőkönyv európai parlamenti képviselőkről szóló része rendelkezéseinek felülvizsgálatára vonatkozó parlamenti kérelmet annak érdekében, hogy a lehető leghamarabb megoldódjon a kérdés; |
| --- | --- |

7.

megismétli az Európai Parlament képviselőire vonatkozó egységes szabályzat szükségességét, és ebben az összefüggésben emlékeztet a Tanács keretében ülésező tagállamok képviselői által 2005. június 3-án tett kötelezettségvállalásra, hogy megvizsgálják az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló 1965. évi jegyzőkönyv európai parlamenti képviselőkről szóló része rendelkezéseinek felülvizsgálatára vonatkozó parlamenti kérelmet annak érdekében, hogy a lehető leghamarabb megoldódjon a kérdés;

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácshoz, a Bizottsághoz, az Európai Közösségek Bíróságához, az Európai Ombudsmanhoz és a tagállamok kormányaihoz és parlamentjeihez. |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácshoz, a Bizottsághoz, az Európai Közösségek Bíróságához, az Európai Ombudsmanhoz és a tagállamok kormányaihoz és parlamentjeihez.

---

(1)  HL C 133. E, 2006.6.8., 48. o.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/75 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/75

---

2009. április 24., péntekigIrányítás a közös halászati politika keretében: az Európai Parlament, a regionális tanácsadó testületek és a többi szereplő

P6_TA(2009)0317

Az Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a közös halászati politika keretében az irányításról: az Európai Parlament, a regionális tanácsadó testületek és egyéb szereplők (2008/2223(INI))

2010/C 184 E/16

Az Európai Parlament,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a halászati ágazattal és a közös halászati politika által érintett csoportokkal folytatott szorosabb párbeszédről szóló, 2000. március 27-i 657/2000/EK tanácsi rendeletre (2),

tekintettel a 71/128/EGK, 1999/478/EK és 2004/864/EK bizottsági határozatokra,

tekintettel a 2005/629/EK bizottsági határozattal megújított 93/619/EK bizottsági határozatra,

tekintettel a 74/441/EGK és 98/500/EK bizottsági határozatokra,

tekintettel a közös halászati politika alapján történő regionális tanácsadó testületek felállításáról szóló, 2004. július 19-i 2004/585/EK tanácsi határozatra (3), melyet a 2007. június 11-i 2007/409/EK tanácsi határozat (4) módosított,

tekintettel a regionális tanácsadó testületek működésének felülvizsgálatáról szóló, 2008. június 17-i bizottsági közleményre (COM (2008)0364),

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A6-0187/2009),

| A. | mivel a közös halászati politika (KHP) intézményi irányításának szereplői a Bizottság, az Európai Parlament, a Tanács, a Régiók Bizottsága, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a halászati és akvakultúraágazati tanácsadó bizottság, a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság (HTMGB), a tengeri halászati ágazati szociális párbeszéddel foglalkozó bizottság (SSDC) és a regionális tanácsadó testületek, |
| --- | --- |

A.

mivel a közös halászati politika (KHP) intézményi irányításának szereplői a Bizottság, az Európai Parlament, a Tanács, a Régiók Bizottsága, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a halászati és akvakultúraágazati tanácsadó bizottság, a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság (HTMGB), a tengeri halászati ágazati szociális párbeszéddel foglalkozó bizottság (SSDC) és a regionális tanácsadó testületek,

| B. | mivel a KHP irányításában részt vesznek a tagállamok nemzeti és regionális közigazgatási szervei is, |
| --- | --- |

B.

mivel a KHP irányításában részt vesznek a tagállamok nemzeti és regionális közigazgatási szervei is,

| C. | mivel a Közösség számos regionális halászati szervezetnek részes fele, és halászati partnerségi megállapodásokat is kötött harmadik országokkal, |
| --- | --- |

C.

mivel a Közösség számos regionális halászati szervezetnek részes fele, és halászati partnerségi megállapodásokat is kötött harmadik országokkal,

| D. | mivel a Lisszaboni Szerződés értelmében a Parlament továbbra is ki van zárva a teljes kifogható mennyiségek (TAC) és kvóták meghatározásából, |
| --- | --- |

D.

mivel a Lisszaboni Szerződés értelmében a Parlament továbbra is ki van zárva a teljes kifogható mennyiségek (TAC) és kvóták meghatározásából,

| E. | mivel a Parlament képviselői jelenleg eseti jelleggel vannak jelen a regionális halászati szervezetek ülésein, |
| --- | --- |

E.

mivel a Parlament képviselői jelenleg eseti jelleggel vannak jelen a regionális halászati szervezetek ülésein,

| F. | mivel a halászati partnerségi megállapodások tényleges működésére, többek között a közös támogatásfelügyeleti bizottságok tevékenységére vonatkozó kommunikáció kielégítőbb lehetne, |
| --- | --- |

F.

mivel a halászati partnerségi megállapodások tényleges működésére, többek között a közös támogatásfelügyeleti bizottságok tevékenységére vonatkozó kommunikáció kielégítőbb lehetne,

| G. | mivel a HTMGB-t 1993-ban hozták létre, a halászati tanácsadó bizottságot 1971-ben, amelyet 1999-ben halászati és akvakultúraágazati tanácsadó bizottsággá (AFCA) neveztek át, a tengeri halászati ágazati szociális párbeszéddel foglalkozó bizottságot pedig 1999-ben, amely az 1974 óta létező vegyes bizottság helyébe lépett, |
| --- | --- |

G.

mivel a HTMGB-t 1993-ban hozták létre, a halászati tanácsadó bizottságot 1971-ben, amelyet 1999-ben halászati és akvakultúraágazati tanácsadó bizottsággá (AFCA) neveztek át, a tengeri halászati ágazati szociális párbeszéddel foglalkozó bizottságot pedig 1999-ben, amely az 1974 óta létező vegyes bizottság helyébe lépett,

| H. | mivel mostanra mind a hét regionális tanácsadó testület működik, |
| --- | --- |

H.

mivel mostanra mind a hét regionális tanácsadó testület működik,

| I. | mivel létrejött a regionális tanácsadó testületek közös bizottsága, amely koordinációs üléseket tart a Bizottsággal, |
| --- | --- |

I.

mivel létrejött a regionális tanácsadó testületek közös bizottsága, amely koordinációs üléseket tart a Bizottsággal,

| J. | mivel a Bizottság a közelmúltban végezte el a halászati és akvakultúraágazati tanácsadó bizottság és a regionális tanácsadó testületek értékelését, azonban eddig nem értékelte a HTMGB munkáját, |
| --- | --- |

J.

mivel a Bizottság a közelmúltban végezte el a halászati és akvakultúraágazati tanácsadó bizottság és a regionális tanácsadó testületek értékelését, azonban eddig nem értékelte a HTMGB munkáját,

| K. | mivel a halászati és akvakultúraágazati tanácsadó bizottság értékelésében számos operatív ajánlást fogalmaztak meg, és különböző választási lehetőségeket javasoltak annak hosszú távú jövőjére vonatkozóan, |
| --- | --- |

K.

mivel a halászati és akvakultúraágazati tanácsadó bizottság értékelésében számos operatív ajánlást fogalmaztak meg, és különböző választási lehetőségeket javasoltak annak hosszú távú jövőjére vonatkozóan,

| L. | mivel a regionális tanácsadó testületek értékelése pozitív volt, de a Bizottság működésük javítása céljából számos intézkedést jelölt meg, amelyek nem igényelnek új jogszabályt, |
| --- | --- |

L.

mivel a regionális tanácsadó testületek értékelése pozitív volt, de a Bizottság működésük javítása céljából számos intézkedést jelölt meg, amelyek nem igényelnek új jogszabályt,

| M. | mivel valamennyi fél egyetértett abban, hogy fokozottabb párbeszédre van szükség a tudósok és a halászok között, és a regionális tanácsadó testületek is jobb társadalmi-gazdasági közreműködést kértek a döntéshozatalban, |
| --- | --- |

M.

mivel valamennyi fél egyetértett abban, hogy fokozottabb párbeszédre van szükség a tudósok és a halászok között, és a regionális tanácsadó testületek is jobb társadalmi-gazdasági közreműködést kértek a döntéshozatalban,

| N. | mivel egyes regionális tanácsadó testületek és az Európai Parlament képviselői hangot adtak a hivatalosabb kapcsolat iránti óhajuknak, |
| --- | --- |

N.

mivel egyes regionális tanácsadó testületek és az Európai Parlament képviselői hangot adtak a hivatalosabb kapcsolat iránti óhajuknak,

| O. | mivel a korlátozott finanszírozás és a Bizottság túlzottan bürokratikus és rugalmatlan irányítási és pénzügyi ellenőrzési hozzáállása akadályozza a regionális tanácsadó testületek tevékenységeinek fokozását a részükre biztosított források tekintetében, |
| --- | --- |

O.

mivel a korlátozott finanszírozás és a Bizottság túlzottan bürokratikus és rugalmatlan irányítási és pénzügyi ellenőrzési hozzáállása akadályozza a regionális tanácsadó testületek tevékenységeinek fokozását a részükre biztosított források tekintetében,

| P. | mivel a Bizottság azt állította, hogy az új jogi szabályok bevezetése előtt meghallgatja az Európai Parlament, a Tanács és az érdekelt felek véleményét, |
| --- | --- |

P.

mivel a Bizottság azt állította, hogy az új jogi szabályok bevezetése előtt meghallgatja az Európai Parlament, a Tanács és az érdekelt felek véleményét,

| Q. | mivel a Bizottság képviselői gyakran nem jelennek meg a regionális tanácsadó testületek munkacsoportjainak ülésein, |
| --- | --- |

Q.

mivel a Bizottság képviselői gyakran nem jelennek meg a regionális tanácsadó testületek munkacsoportjainak ülésein,

| R. | mivel azonban már bizonyított, hogy ha bevonják az érdekelt feleket a KHP formálásába és végrehajtásába, akkor nagyobb mértékben tartják be annak szabályait, |
| --- | --- |

R.

mivel azonban már bizonyított, hogy ha bevonják az érdekelt feleket a KHP formálásába és végrehajtásába, akkor nagyobb mértékben tartják be annak szabályait,

| S. | mivel közösségi halászatnak számos módja van, és mindegyik saját jellemzőkkel rendelkezik, |
| --- | --- |

S.

mivel közösségi halászatnak számos módja van, és mindegyik saját jellemzőkkel rendelkezik,

| T. | mivel már folynak konzultációk a KHP reformjáról, |
| --- | --- |

T.

mivel már folynak konzultációk a KHP reformjáról,

| U. | mivel a regionális tanácsadó testületi ajánlásokat nem veszik mindig megfelelően figyelembe, különösen amikor azokat a végrehajtó bizottságok nem egyhangúlag hagyták jóvá, |
| --- | --- |

U.

mivel a regionális tanácsadó testületi ajánlásokat nem veszik mindig megfelelően figyelembe, különösen amikor azokat a végrehajtó bizottságok nem egyhangúlag hagyták jóvá,

| 1. | kéri, hogy a Halászati Bizottság tagjai kapjanak megfigyelői státuszt a halászati Miniszterek Tanácsának ülésein; |
| --- | --- |

1.

kéri, hogy a Halászati Bizottság tagjai kapjanak megfigyelői státuszt a halászati Miniszterek Tanácsának ülésein;

| 2. | kéri a Tanácsot, a Bizottságot és az Európai Parlamentet, hogy végezze el az eredményes megállapodás megkötésére irányuló munkálatokat, amely a Parlament Halászati Bizottsága képviselői részvételének formáit szabályozza a regionális halászati irányító szervezetekben és más olyan nemzetközi szervezetekben, amelyek üléseinek hatáskörébe tartozik a közös halászati politikát érintő témák megvitatása, olyan módon, hogy mindez semmiképp nem csökkentheti a képviselők jelenlegi megfigyelő státuszát az ilyen megállapodásokról szóló üléseken; |
| --- | --- |

2.

kéri a Tanácsot, a Bizottságot és az Európai Parlamentet, hogy végezze el az eredményes megállapodás megkötésére irányuló munkálatokat, amely a Parlament Halászati Bizottsága képviselői részvételének formáit szabályozza a regionális halászati irányító szervezetekben és más olyan nemzetközi szervezetekben, amelyek üléseinek hatáskörébe tartozik a közös halászati politikát érintő témák megvitatása, olyan módon, hogy mindez semmiképp nem csökkentheti a képviselők jelenlegi megfigyelő státuszát az ilyen megállapodásokról szóló üléseken;

| 3. | felhívja továbbá a Tanácsot, hogy a Bizottsággal és az Európai Parlamenttel egyetértésben tegye lehetővé a Parlament Halászati Bizottságának tagjai részére, hogy részt vegyenek a halászati partnerségi megállapodások által létrehozott közös bizottságok munkájában, lehetővé téve számukra, hogy gyakorolhassák az e megállapodásokkal kapcsolatban előírt ellenőrzést; továbbá rámutat arra, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése sokkal nagyobb felelősségi kört fog a Parlamentre ruházni, mivel a partnerségi megállapodásokat hozzájárulási eljárással kell elfogadni; |
| --- | --- |

3.

felhívja továbbá a Tanácsot, hogy a Bizottsággal és az Európai Parlamenttel egyetértésben tegye lehetővé a Parlament Halászati Bizottságának tagjai részére, hogy részt vegyenek a halászati partnerségi megállapodások által létrehozott közös bizottságok munkájában, lehetővé téve számukra, hogy gyakorolhassák az e megállapodásokkal kapcsolatban előírt ellenőrzést; továbbá rámutat arra, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése sokkal nagyobb felelősségi kört fog a Parlamentre ruházni, mivel a partnerségi megállapodásokat hozzájárulási eljárással kell elfogadni;

| 4. | rámutat arra, hogy fontos biztosítani a bizottsági képviselőknek a regionális tanácsadó testületi és végrehajtó bizottsági üléseken való rendszeresebb részvételét; |
| --- | --- |

4.

rámutat arra, hogy fontos biztosítani a bizottsági képviselőknek a regionális tanácsadó testületi és végrehajtó bizottsági üléseken való rendszeresebb részvételét;

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet a KHP-val és a tengerészeti politikával kapcsolatos valamennyi konzultációról; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet a KHP-val és a tengerészeti politikával kapcsolatos valamennyi konzultációról;

| 6. | felszólítja a Bizottságot, hogy kezdje meg a HTMGB értékelését; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a Bizottságot, hogy kezdje meg a HTMGB értékelését;

| 7. | tudomásul veszi a halászati és akvakultúraágazati tanácsadó bizottság értékelésének eredményét, valamint azt, hogy a Bizottság megvárja a halászati és akvakultúraágazati tanácsadó bizottság saját ajánlásait a következőkkel kapcsolatban:






  — | saját szerepének és céljainak világosabb meghatározása, és az ezeket megfelelően tükröző és valóban reprezentatív képviseleti összetétel, valamint az újabb tagállamok nagyobb fokú részvétele; |
| --- | --- | --- |

7.

tudomásul veszi a halászati és akvakultúraágazati tanácsadó bizottság értékelésének eredményét, valamint azt, hogy a Bizottság megvárja a halászati és akvakultúraágazati tanácsadó bizottság saját ajánlásait a következőkkel kapcsolatban:

—

saját szerepének és céljainak világosabb meghatározása, és az ezeket megfelelően tükröző és valóban reprezentatív képviseleti összetétel, valamint az újabb tagállamok nagyobb fokú részvétele;

| — | saját munkamódszerei a tevékenységek plenáris ülések és munkacsoportok közötti megosztását illetően, azok száma és megbízatása, valamint eljárásaik; |
| --- | --- |

—

saját munkamódszerei a tevékenységek plenáris ülések és munkacsoportok közötti megosztását illetően, azok száma és megbízatása, valamint eljárásaik;

| — | a hozzá intézett kérdések jobb megfogalmazása; |
| --- | --- |

—

a hozzá intézett kérdések jobb megfogalmazása;

| — | a kommunikáció és tájékoztatás javítása az elektronikus média alkalmazása, az adatokhoz való közvetlenebb hozzáférése, valamint a fordítás és tolmácsolás eszközeinek javítása révén; |
| --- | --- |

—

a kommunikáció és tájékoztatás javítása az elektronikus média alkalmazása, az adatokhoz való közvetlenebb hozzáférése, valamint a fordítás és tolmácsolás eszközeinek javítása révén;

| — | a finanszírozás megfelelősége és a támogató funkciók fenntartásának legjobb eszközei; |
| --- | --- |

—

a finanszírozás megfelelősége és a támogató funkciók fenntartásának legjobb eszközei;

| 8. | hangsúlyozza az átfedések elkerülésének fontosságát, különös tekintettel a regionális tanácsadó testületek munkájára; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza az átfedések elkerülésének fontosságát, különös tekintettel a regionális tanácsadó testületek munkájára;

| 9. | rámutat arra, hogy a halászati ágazatnak még mindig nincs elegendő beleszólása az őt érintő döntésekbe; rámutat a halászati és akvakultúraágazati tanácsadó bizottság és a regionális tanácsadó testületek közötti működésbeli különbségekre, amennyiben az előbbi a KHP egészére kiterjedő tanácsadó szerepet tölt be, és lefedi a Közösség teljes térségét, míg a regionális tanácsadó testületek a hatókörükbe tartozó speciális tanácsadást látnak el; ennek megfelelően úgy véli, hogy a különböző tanácsadó testületek egyidejű létezése elősegíti az összeegyeztethetőséget a tengerészeti és tengerpolitikával, valamint a tengerparti zónák integrált kezelésével; |
| --- | --- |

9.

rámutat arra, hogy a halászati ágazatnak még mindig nincs elegendő beleszólása az őt érintő döntésekbe; rámutat a halászati és akvakultúraágazati tanácsadó bizottság és a regionális tanácsadó testületek közötti működésbeli különbségekre, amennyiben az előbbi a KHP egészére kiterjedő tanácsadó szerepet tölt be, és lefedi a Közösség teljes térségét, míg a regionális tanácsadó testületek a hatókörükbe tartozó speciális tanácsadást látnak el; ennek megfelelően úgy véli, hogy a különböző tanácsadó testületek egyidejű létezése elősegíti az összeegyeztethetőséget a tengerészeti és tengerpolitikával, valamint a tengerparti zónák integrált kezelésével;

| 10. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegye meg a következő intézkedéseket a regionális tanácsadó testületeket illetően:






  — | a láthatóságuk javítása, valamint az érdekelt felek szélesebb köre részvételének ösztönzése; |
| --- | --- | --- |

10.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegye meg a következő intézkedéseket a regionális tanácsadó testületeket illetően:

—

a láthatóságuk javítása, valamint az érdekelt felek szélesebb köre részvételének ösztönzése;

| — | a tudományos bizonyítékokhoz és adatokhoz való hozzáférésük javítása, valamint kapcsolattartás a HTMGB-vel; |
| --- | --- |

—

a tudományos bizonyítékokhoz és adatokhoz való hozzáférésük javítása, valamint kapcsolattartás a HTMGB-vel;

| — | a lehető legkorábbi szakaszban bevonásuk a konzultációs folyamatba; |
| --- | --- |

—

a lehető legkorábbi szakaszban bevonásuk a konzultációs folyamatba;

| — | viszonyítási pontok megadása, hogy értékelhető legyen, hogy tanácsadásuk mennyire egyeztethető össze a KHP céljaival, továbbá meghallgatásuk arról, hogy miként használták azokat; |
| --- | --- |

—

viszonyítási pontok megadása, hogy értékelhető legyen, hogy tanácsadásuk mennyire egyeztethető össze a KHP céljaival, továbbá meghallgatásuk arról, hogy miként használták azokat;

| 11. | úgy ítéli meg, hogy a regionális tanácsadó testületek az általuk végzett munkamennyiséghez mérten jelenleg alulfinanszírozottak; tudomásul veszi, hogy a Bizottság iránymutatásokat adott ki a pénzügyi irányításról, azonban úgy véli, hogy további párbeszédre van szükség ebben a tekintetben, és fel kell tárni a jelenlegi rendszer alternatíváit; |
| --- | --- |

11.

úgy ítéli meg, hogy a regionális tanácsadó testületek az általuk végzett munkamennyiséghez mérten jelenleg alulfinanszírozottak; tudomásul veszi, hogy a Bizottság iránymutatásokat adott ki a pénzügyi irányításról, azonban úgy véli, hogy további párbeszédre van szükség ebben a tekintetben, és fel kell tárni a jelenlegi rendszer alternatíváit;

| 12. | úgy véli, hogy a regionális tanácsadó testületek szélesebb körű részvétele a testületek összetételének felülvizsgálatát teszi szükségessé, azonban a halászati ipar és más szervezetek közötti jelenlegi egyensúlyt nem szabad megbontani; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a regionális tanácsadó testületek szélesebb körű részvétele a testületek összetételének felülvizsgálatát teszi szükségessé, azonban a halászati ipar és más szervezetek közötti jelenlegi egyensúlyt nem szabad megbontani;

| 13. | nyugtalanságának ad hangot amiatt, hogy a regionális tanácsadó testületekben közreműködő egyes szervezetek mint „egyéb érdekcsoportok” visszatérően, még esetleges kisebbségi helyzetben is arra használják jelenlétüket, hogy blokkolják a halászati ágazat képviselőinek többsége által támogatott döntéseket, és gátolják a konszenzusos döntéshozatalt; |
| --- | --- |

13.

nyugtalanságának ad hangot amiatt, hogy a regionális tanácsadó testületekben közreműködő egyes szervezetek mint „egyéb érdekcsoportok” visszatérően, még esetleges kisebbségi helyzetben is arra használják jelenlétüket, hogy blokkolják a halászati ágazat képviselőinek többsége által támogatott döntéseket, és gátolják a konszenzusos döntéshozatalt;

| 14. | szorosabb kapcsolatok kiépítésére szólít fel a regionális tanácsadó testületek, a Parlament, a Régiók Bizottsága és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság között; |
| --- | --- |

14.

szorosabb kapcsolatok kiépítésére szólít fel a regionális tanácsadó testületek, a Parlament, a Régiók Bizottsága és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság között;

| 15. | kéri a technikai és a politikai döntések szétválasztását; a politikai döntéseket regionális megközelítésben és a műszaki döntéseket pedig tudományos megközelítésben kezeli; |
| --- | --- |

15.

kéri a technikai és a politikai döntések szétválasztását; a politikai döntéseket regionális megközelítésben és a műszaki döntéseket pedig tudományos megközelítésben kezeli;

| 16. | felkéri a Halászati Bizottságot, hogy a kötelező jóváhagyási eljárásokra is figyelemmel:






  — | nevezzen ki bizottsági képviselő(ke)t az egyes regionális tanácsadó testületekkel való kapcsolattartásra, és számoljon be tevékenységeiről; |
| --- | --- | --- |

16.

felkéri a Halászati Bizottságot, hogy a kötelező jóváhagyási eljárásokra is figyelemmel:

—

nevezzen ki bizottsági képviselő(ke)t az egyes regionális tanácsadó testületekkel való kapcsolattartásra, és számoljon be tevékenységeiről;

| — | biztosítsa, hogy tanácsaik és ajánlásaik megtétele érdekében a regionális tanácsadó testületeket rendszeresen felkérjék a Parlament Halászati Bizottság ülésein való részvételre, különösen amennyiben olyan kérdések kerülnek napirendre, amelyekben tanácsadás vagy ajánlások megfogalmazása révén e testületek érintettek; |
| --- | --- |

—

biztosítsa, hogy tanácsaik és ajánlásaik megtétele érdekében a regionális tanácsadó testületeket rendszeresen felkérjék a Parlament Halászati Bizottság ülésein való részvételre, különösen amennyiben olyan kérdések kerülnek napirendre, amelyekben tanácsadás vagy ajánlások megfogalmazása révén e testületek érintettek;

| — | hozzon létre olyan eljárást, amely biztosítja, hogy a Halászati Bizottság, a regionális tanácsadó testületek és a regionális tanácsadó testületek közös bizottságának titkárságai rendszeresen kapcsolatban állnak egymással a tevékenységeikhez, tanácsadói munkájukhoz és ajánlásaikhoz kapcsolódó információk cseréje és összegyűjtése érdekében; |
| --- | --- |

—

hozzon létre olyan eljárást, amely biztosítja, hogy a Halászati Bizottság, a regionális tanácsadó testületek és a regionális tanácsadó testületek közös bizottságának titkárságai rendszeresen kapcsolatban állnak egymással a tevékenységeikhez, tanácsadói munkájukhoz és ajánlásaikhoz kapcsolódó információk cseréje és összegyűjtése érdekében;

| — | tartson éves konferenciát a regionális tanácsadó testületek és a Bizottság bevonásával. |
| --- | --- |

—

tartson éves konferenciát a regionális tanácsadó testületek és a Bizottság bevonásával.

| 17. | felszólítja a költségvetési hatóságokat, hogy biztosítsanak megfelelő forrásokat a fentiek céljából; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a költségvetési hatóságokat, hogy biztosítsanak megfelelő forrásokat a fentiek céljából;

| 18. | felkéri a regionális tanácsadó testületeket, hogy folyamatosan tájékoztassák a Halászati Bizottság képviselőit tevékenységükről, tanácsadásukról és ajánlásaikról, és hívják meg a képviselőket az üléseikre; |
| --- | --- |

18.

felkéri a regionális tanácsadó testületeket, hogy folyamatosan tájékoztassák a Halászati Bizottság képviselőit tevékenységükről, tanácsadásukról és ajánlásaikról, és hívják meg a képviselőket az üléseikre;

| 19. | kéri, hogy a regionális tanácsadó testületekről szóló bármely későbbi jogszabály az üléseken részt vevő aktív megfigyelőként biztosítson hivatalos státuszt az Európai Parlament képviselőinek; |
| --- | --- |

19.

kéri, hogy a regionális tanácsadó testületekről szóló bármely későbbi jogszabály az üléseken részt vevő aktív megfigyelőként biztosítson hivatalos státuszt az Európai Parlament képviselőinek;

| 20. | felkéri a Bizottságot és a regionális tanácsadó testületek közös bizottságát, hogy egyezzenek bele abba, hogy a Halászati Bizottság képviselői jelen legyenek a koordinációs üléseiken; |
| --- | --- |

20.

felkéri a Bizottságot és a regionális tanácsadó testületek közös bizottságát, hogy egyezzenek bele abba, hogy a Halászati Bizottság képviselői jelen legyenek a koordinációs üléseiken;

| 21. | hangsúlyozza a közös halászati politika fontosságát, mivel ez az eszköz a közösségi vizek összességére és minden közösségi hajóra nézve garantálja az alkalmazandó szabványok, elvek és szabályok meglétét; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza a közös halászati politika fontosságát, mivel ez az eszköz a közösségi vizek összességére és minden közösségi hajóra nézve garantálja az alkalmazandó szabványok, elvek és szabályok meglétét;

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy maradéktalanul fogadja el és tartsa tiszteletben a regionális tanácsadó testületek tanácsadó szerepét, és tekintettel a KHP reformjára, javasolja az irányítási hatáskörökbe való bevonásuk bővítését; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot, hogy maradéktalanul fogadja el és tartsa tiszteletben a regionális tanácsadó testületek tanácsadó szerepét, és tekintettel a KHP reformjára, javasolja az irányítási hatáskörökbe való bevonásuk bővítését;

| 23. | úgy véli, hogy a KHP küszöbön álló reformjának a politika fokozott decentralizálása céljából maradéktalanul ki kell használnia a regionális tanácsadó testületek megszilárdítását annak érdekében, hogy az elfogadott közös intézkedéseket az eltérő övezetekben az eltérő halászati feltételek egyedi részleteinek megfelelően lehessen alkalmazni; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy a KHP küszöbön álló reformjának a politika fokozott decentralizálása céljából maradéktalanul ki kell használnia a regionális tanácsadó testületek megszilárdítását annak érdekében, hogy az elfogadott közös intézkedéseket az eltérő övezetekben az eltérő halászati feltételek egyedi részleteinek megfelelően lehessen alkalmazni;

| 24. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a regionális tanácsadó testületeknek, a halászati és akvakultúraágazati tanácsadó bizottságnak, a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a tengeri halászati ágazati szociális párbeszéddel foglalkozó bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

24.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a regionális tanácsadó testületeknek, a halászati és akvakultúraágazati tanácsadó bizottságnak, a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a tengeri halászati ágazati szociális párbeszéddel foglalkozó bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

(2)  HL L 80., 2000.3.31., 7. o.

(3)  HL L 256., 2004.8.3., 17. o.

(4)  HL L 155., 2007.6.15., 68. o.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/79 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/79

---

2009. április 24., péntekigA tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatást nyújtó mechanizmus létrehozása

P6_TA(2009)0327

Az Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatást nyújtó mechanizmus létrehozásáról

2010/C 184 E/17

Az Európai Parlament,

tekintettel a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló 332/2002/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. április 8-i tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2009)0169),

tekintettel a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatást nyújtó mechanizmus létrehozásáról szóló 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendeletre (1), valamint a tagállamok fizetési mérlegének középtávú pénzügyi támogatását biztosító egységes rendszer létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló 2001. szeptember 6-i parlamenti álláspontra (2),

tekintettel a 332/2002/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2008. november 20-i álláspontjára (3), valamint a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló, ugyanezen a napon hozott állásfoglalására (4),

tekintettel az EK-Szerződés 100. és 119. cikkére,

tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a Tanács a Szerződés 119. és 308. cikke alapján már 12 000 000 000 euróról 25 000 000 000 euróra duplázta meg a középtávú pénzügyi támogatás felső értékét a 332/2002/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 2-i 1360/2008/EK rendelet (5) elfogadásával, |
| --- | --- |

A.

mivel a Tanács a Szerződés 119. és 308. cikke alapján már 12 000 000 000 euróról 25 000 000 000 euróra duplázta meg a középtávú pénzügyi támogatás felső értékét a 332/2002/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 2-i 1360/2008/EK rendelet (5) elfogadásával,

| B. | mivel egyéb nemzetközi pénzügyi intézmények intézkedésével összhangban a Közösség Magyarországnak 6 500 000 000 eurós, Lettországnak pedig 3 100 000 000 eurós kölcsönt nyújtott, és mivel egyes tagállamoktól Lettország további 2 200 000 000 eurót kap, |
| --- | --- |

B.

mivel egyéb nemzetközi pénzügyi intézmények intézkedésével összhangban a Közösség Magyarországnak 6 500 000 000 eurós, Lettországnak pedig 3 100 000 000 eurós kölcsönt nyújtott, és mivel egyes tagállamoktól Lettország további 2 200 000 000 eurót kap,

| C. | mivel a Közösség legfeljebb 5 000 000 000 euró összegű középtávú pénzügyi támogatás nyújtásáról határozott Románia számára a globális pénzügyi válságnak a romániai gazdasági és pénzügyi helyzetre gyakorolt hátrányos hatásai alapján, |
| --- | --- |

C.

mivel a Közösség legfeljebb 5 000 000 000 euró összegű középtávú pénzügyi támogatás nyújtásáról határozott Románia számára a globális pénzügyi válságnak a romániai gazdasági és pénzügyi helyzetre gyakorolt hátrányos hatásai alapján,

| D. | mivel eseti megközelítésre van inkább szükség a tagállamoknak nyújtandó középtávú pénzügyi támogatás kapcsán az egyes tagállamok speciális helyzetének figyelembe vételével, |
| --- | --- |

D.

mivel eseti megközelítésre van inkább szükség a tagállamoknak nyújtandó középtávú pénzügyi támogatás kapcsán az egyes tagállamok speciális helyzetének figyelembe vételével,

| E. | mivel figyelembe kell venni a jelenlegi globális pénzügyi és gazdasági válság hatásait, |
| --- | --- |

E.

mivel figyelembe kell venni a jelenlegi globális pénzügyi és gazdasági válság hatásait,

| F. | mivel teljes mértékű szolidaritást kell mutatni azon tagállamokkal szemben, amelyek a közelmúltban váltak az Európai Unió tagjává, |
| --- | --- |

F.

mivel teljes mértékű szolidaritást kell mutatni azon tagállamokkal szemben, amelyek a közelmúltban váltak az Európai Unió tagjává,

| G. | mivel olyan politikára van szükség, amely kezeli ezen tagállamok sajátos gazdasági problémáit, melyek hátterében a globális pénzügyi válság és az Európában egyre terjedő recesszió áll, |
| --- | --- |

G.

mivel olyan politikára van szükség, amely kezeli ezen tagállamok sajátos gazdasági problémáit, melyek hátterében a globális pénzügyi válság és az Európában egyre terjedő recesszió áll,

| 1. | úgy véli, hogy a jelenlegi helyzet is az euró jelentőségét támasztja alá az euróövezet tagállamainak védelme vonatkozásában, és felhívja az euróövezeten kívüli tagállamokat, hogy amint eleget tesznek a maastrichti kritériumoknak, csatlakozzanak hozzá; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a jelenlegi helyzet is az euró jelentőségét támasztja alá az euróövezet tagállamainak védelme vonatkozásában, és felhívja az euróövezeten kívüli tagállamokat, hogy amint eleget tesznek a maastrichti kritériumoknak, csatlakozzanak hozzá;

| 2. | követeli a Bizottságtól, hogy tegyen eleget a Parlament korábbi felszólításainak, hogy elemezze azon bankok magatartásának hatásait, amelyek eszközeiket a nemrégiben csatlakozott tagállamokból áthelyezték; |
| --- | --- |

2.

követeli a Bizottságtól, hogy tegyen eleget a Parlament korábbi felszólításainak, hogy elemezze azon bankok magatartásának hatásait, amelyek eszközeiket a nemrégiben csatlakozott tagállamokból áthelyezték;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy mielőbb közölje ezen tanulmány eredményét a Gazdasági és Monetáris Ügyekért felelős bizottságával; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy mielőbb közölje ezen tanulmány eredményét a Gazdasági és Monetáris Ügyekért felelős bizottságával;

| 4. | elismeri, hogy a jelenlegi globális pénzügyi és gazdasági válság miatt szükség van a 332/2002/EK rendeletben megállapított, a tagállamoknak nyújtható hitelkihelyezések összeghatárának jelentős emelésére, a Parlament naptárának kellő figyelembe vételével; hangsúlyozza, hogy egy ilyen emelés növelné a Közösség rugalmasságát is a további középtávú pénzügyi segítség iránti kérelmek vonatkozásában is; |
| --- | --- |

4.

elismeri, hogy a jelenlegi globális pénzügyi és gazdasági válság miatt szükség van a 332/2002/EK rendeletben megállapított, a tagállamoknak nyújtható hitelkihelyezések összeghatárának jelentős emelésére, a Parlament naptárának kellő figyelembe vételével; hangsúlyozza, hogy egy ilyen emelés növelné a Közösség rugalmasságát is a további középtávú pénzügyi segítség iránti kérelmek vonatkozásában is;

| 5. | üdvözli a bankok és az Európai Unióhoz a közelmúltban csatlakozott tagállamok közötti önkéntes megállapodásokat, amelyek révén a bankok tartózkodnak attól, hogy csökkentsék a hitelkereteket (például Románia és a Bécsi Egyezmény kapcsán), és tovább ösztönzi az ilyen kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

5.

üdvözli a bankok és az Európai Unióhoz a közelmúltban csatlakozott tagállamok közötti önkéntes megállapodásokat, amelyek révén a bankok tartózkodnak attól, hogy csökkentsék a hitelkereteket (például Románia és a Bécsi Egyezmény kapcsán), és tovább ösztönzi az ilyen kezdeményezéseket;

| 6. | megjegyzi, hogy ez a jelentős emelés lehetővé teszi a Bizottságnak a tőkepiacokon vagy pénzintézetektől felveendő hitelfelvételi potenciáljának maximalizálását; megjegyzi továbbá, hogy nincs konkrét jogalap arra, hogy a Közösség kötvényeket bocsásson ki a globális piacon, a Bizottság azonban előkészületeket folytat abból a célból, hogy kettő vagy több tagállam számára lehetővé tegye, hogy közösen euróban kiállított kötvényeket bocsásson ki; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy ez a jelentős emelés lehetővé teszi a Bizottságnak a tőkepiacokon vagy pénzintézetektől felveendő hitelfelvételi potenciáljának maximalizálását; megjegyzi továbbá, hogy nincs konkrét jogalap arra, hogy a Közösség kötvényeket bocsásson ki a globális piacon, a Bizottság azonban előkészületeket folytat abból a célból, hogy kettő vagy több tagállam számára lehetővé tegye, hogy közösen euróban kiállított kötvényeket bocsásson ki;

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Beruházási Bankkal együtt vizsgálja ki, hogy a hitelválság a reálgazdaságban hogyan győzhető le új innovatív pénzügyi eszközök segítségével; rámutat, hogy különböző pénzügyi eszközökkel lehetne biztosítani a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus rugalmasságát; |
| --- | --- |

7.

felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Beruházási Bankkal együtt vizsgálja ki, hogy a hitelválság a reálgazdaságban hogyan győzhető le új innovatív pénzügyi eszközök segítségével; rámutat, hogy különböző pénzügyi eszközökkel lehetne biztosítani a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus rugalmasságát;

| 8. | megjegyzi, hogy a hitelküszöb emelésének nem lenne költségvetési hatása, mivel a kölcsönt a Bizottság venné fel a pénzügyi piacokon, és a kedvezményezett tagállamoknak kellene azt visszafizetniük; hangsúlyozza, hogy a hitelküszöb megemelésének egyetlen költségvetési hatása abban az esetben merülne fel, ha a tagállam nem tesz eleget kötelezettségének; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy a hitelküszöb emelésének nem lenne költségvetési hatása, mivel a kölcsönt a Bizottság venné fel a pénzügyi piacokon, és a kedvezményezett tagállamoknak kellene azt visszafizetniük; hangsúlyozza, hogy a hitelküszöb megemelésének egyetlen költségvetési hatása abban az esetben merülne fel, ha a tagállam nem tesz eleget kötelezettségének;

| 9. | üdvözli a fenti bizottsági javaslat által a Számvevőszéknek szükség esetén tulajdonított szerepet; |
| --- | --- |

9.

üdvözli a fenti bizottsági javaslat által a Számvevőszéknek szükség esetén tulajdonított szerepet;

| 10. | úgy véli, hogy a pénzügyi támogatáshoz fűzött feltételeknek összhangban kell lenniük a Közösségnek a közkiadások minőségével, a fenntartható fejlődéssel és szociális rendszerekkel, a teljes foglalkoztatottsággal, az éghajlatváltozás elleni harccal és az energiahatékonysággal kapcsolatos célkitűzéseivel, és elő kell segíteniük azokat; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a pénzügyi támogatáshoz fűzött feltételeknek összhangban kell lenniük a Közösségnek a közkiadások minőségével, a fenntartható fejlődéssel és szociális rendszerekkel, a teljes foglalkoztatottsággal, az éghajlatváltozás elleni harccal és az energiahatékonysággal kapcsolatos célkitűzéseivel, és elő kell segíteniük azokat;

| 11. | emlékeztet, hogy a Szerződés 100. cikke minden tagállamra vonatkozik, és felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő rendeletre irányuló javaslatot, amely meghatározza e rendelkezés végrehajtásának feltételeit; emlékeztet, hogy a Szerződés 103. cikke hangsúlyozza, hogy a tagállamok nem felelnek egy másik tagállam központi kormányzatának, regionális, helyi vagy egyéb közigazgatási szerveinek, egyéb közjogi intézményeinek, vagy közvállalkozásainak kötelezettségeiért, és nem vállalja át azokat, és ez nem sértheti a valamely meghatározott projekt közös megvalósítására vonatkozó kölcsönös pénzügyi garanciákat, valamint hogy szükség esetén a Tanács a 252. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően meghatározhatja a 101. cikkben és az ebben a cikkben előírt tilalmak alkalmazására vonatkozó fogalmakat; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet, hogy a Szerződés 100. cikke minden tagállamra vonatkozik, és felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő rendeletre irányuló javaslatot, amely meghatározza e rendelkezés végrehajtásának feltételeit; emlékeztet, hogy a Szerződés 103. cikke hangsúlyozza, hogy a tagállamok nem felelnek egy másik tagállam központi kormányzatának, regionális, helyi vagy egyéb közigazgatási szerveinek, egyéb közjogi intézményeinek, vagy közvállalkozásainak kötelezettségeiért, és nem vállalja át azokat, és ez nem sértheti a valamely meghatározott projekt közös megvalósítására vonatkozó kölcsönös pénzügyi garanciákat, valamint hogy szükség esetén a Tanács a 252. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően meghatározhatja a 101. cikkben és az ebben a cikkben előírt tilalmak alkalmazására vonatkozó fogalmakat;

| 12. | kéri, hogy a Parlamentet tájékoztassák a Bizottság és az érintett tagállamok közötti egyetértési megállapodásokról, amelyek részletezik a hitelek feltételeit; |
| --- | --- |

12.

kéri, hogy a Parlamentet tájékoztassák a Bizottság és az érintett tagállamok közötti egyetértési megállapodásokról, amelyek részletezik a hitelek feltételeit;

| 13. | kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a gazdaságpolitika összehangolását közösségi szinten recesszió idején, illetve az Európai Parlamenttel közösen hozzon létre szakértői csoportokat, valamint készítsen keretet és iránymutatásokat a Bizottság és az érintett tagállamok közötti egyetértési megállapodásokhoz, amelyek meghatározzák a hitelfeltételeket; |
| --- | --- |

13.

kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a gazdaságpolitika összehangolását közösségi szinten recesszió idején, illetve az Európai Parlamenttel közösen hozzon létre szakértői csoportokat, valamint készítsen keretet és iránymutatásokat a Bizottság és az érintett tagállamok közötti egyetértési megállapodásokhoz, amelyek meghatározzák a hitelfeltételeket;

| 14. | emlékeztet a Parlamentnek a 2001. szeptember 6-i és 2008. november 20-i fent említett álláspontjaiban szereplő azon kérésére, hogy a Tanács kétévente vizsgálja meg, a Bizottság jelentése alapján, a Parlamenttel való tanácskozást és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleménynyilvánítását követően, hogy a mechanizmus továbbra is megfelel-e azoknak az igényeknek, amelyek létrehozásához vezettek; felteszi a kérdést a Tanácsnak és a Bizottságnak, hogy készültek-e a 332/2002/EK rendelet elfogadása óta ilyen jelentések; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet a Parlamentnek a 2001. szeptember 6-i és 2008. november 20-i fent említett álláspontjaiban szereplő azon kérésére, hogy a Tanács kétévente vizsgálja meg, a Bizottság jelentése alapján, a Parlamenttel való tanácskozást és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleménynyilvánítását követően, hogy a mechanizmus továbbra is megfelel-e azoknak az igényeknek, amelyek létrehozásához vezettek; felteszi a kérdést a Tanácsnak és a Bizottságnak, hogy készültek-e a 332/2002/EK rendelet elfogadása óta ilyen jelentések;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Központi Banknak, az eurócsoportnak, valamint a tagállamok kormányának. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Központi Banknak, az eurócsoportnak, valamint a tagállamok kormányának.

---

(1)  HL L 53., 2002.2.23., 1. o.

(2)  HL C 72. E, 2002.3.21., 312. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0560.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0562.

(5)  HL L 352., 2008.12.31., 11. o.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/82 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/82

---

2009. április 24., péntekigA nanoanyagokkal kapcsolatos szabályozási szempontok

P6_TA(2009)0328

Az Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a nanoanyagokkal kapcsolatos szabályozási szempontokról (2008/2208(INI))

2010/C 184 E/18

Az Európai Parlament,

tekintettel „A nanoanyagokkal kapcsolatos szabályozási szempontok” című 2008. június 17-i bizottsági közleményre (COM(2008)0366) és a Bizottság szolgálatainak e közleményt kísérő munkadokumentumára (SEC(2008)2036),

tekintettel az „Egy európai nanotechnológiai stratégia felé” című, 2004. május 12-i bizottsági közleményre (COM(2004)0338),

tekintettel a Bizottság „Nanotudományok és nanotechnológiák: Cselekvési terv Európa számára (2005–2009)” című, 2005. június 7-i közleményére (COM(2005)0243) (a „cselekvési terv”) és a cselekvési tervről szóló 2006. szeptember 28-i állásfoglalására (1),

tekintettel a Bizottság „Nanotudományok és nanotechnológiák: cselekvési terv Európa számára (2005–2009). Első végrehajtási jelentés (2005–2007)” című, 2007. szeptember 6-i közleményére (COM(2007)0505).

tekintettel az új és újonnan azonosított egészségügyi kockázatok tudományos bizottságának (SCENIHR) a nanoanyagok meghatározásairól és kockázatértékeléséről szóló véleményeire (2),

tekintettel a fogyasztási cikkek tudományos bizottsága (FCTB) véleményére a nanoanyagok kozmetikai termékekben történő felhasználásának biztonságosságáról (3),

tekintettel a felelős nanotudományi és nanotechnológiai kutatásokra vonatkozó magatartási kódexről szóló bizottsági ajánlásra (COM(2008)0424) („magatartási kódex”),

tekintettel a tudománnyal és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoportnak az Európai Bizottsághoz intézett, a nanomedicina etikai vonatkozásaival kapcsolatos véleményére (4),

tekintettel a vegyi anyagok bejegyzéséről, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

tekintettel a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

tekintettel a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12–i 89/391/EGK tanácsi irányelvre (7) és származékos irányelveire,

tekintettel az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8), valamint az egyes termékekre vonatkozó jogszabályokra, különösen a kozmetikai termékekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/768/EGK tanácsi irányelvre (9),

tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (10), az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2008. december 16-i 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (11), az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12), a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomon követhetőségéről szóló, 2003. szeptember 22-i 1830/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (13), és az új élelmiszerekről és az új élelmiszer-összetevőkről szóló, 1997. január 27-i 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (14),

tekintettel az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (15),

tekintettel a közösségi környezetvédelmi jogszabályokra, különösen a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 2008. január 15-i 2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (16), a vízvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (17), valamint a hulladékokról szóló, 2006. április 5-i 2006/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (18),

tekintettel a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló, 2006. december 12-i 2006/114/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (19),

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A6-0255/2009),

| A. | mivel a nanoanyagok és a nanotechnológiák felhasználása (a továbbiakban „nanoanyagok”) számos alkalmazási területen kínál jelentős előrelépést és ezáltal többszörös előnyt a fogyasztók, a betegek és a környezet számára, mivel a nanoanyagok az általános formában megjelenő anyagokhoz képest új és másfajta tulajdonságokkal bírnak, |
| --- | --- |

A.

mivel a nanoanyagok és a nanotechnológiák felhasználása (a továbbiakban „nanoanyagok”) számos alkalmazási területen kínál jelentős előrelépést és ezáltal többszörös előnyt a fogyasztók, a betegek és a környezet számára, mivel a nanoanyagok az általános formában megjelenő anyagokhoz képest új és másfajta tulajdonságokkal bírnak,

| B. | mivel a nanoanyagok terén történő fejlesztések várhatóan jelentős hatással lesznek a politikai döntésekre a közegészségügy, a foglalkoztatás, a munkahelyi biztonság és egészségvédelem, az információs társadalom, az energia, a közlekedés, a biztonság és az űrpolitika terén, |
| --- | --- |

B.

mivel a nanoanyagok terén történő fejlesztések várhatóan jelentős hatással lesznek a politikai döntésekre a közegészségügy, a foglalkoztatás, a munkahelyi biztonság és egészségvédelem, az információs társadalom, az energia, a közlekedés, a biztonság és az űrpolitika terén,

| C. | mivel egy meghatározott európai nanotechnológiai stratégia megvalósítása, illetve ehhez kapcsolódóan Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramja (2007–2013) (FP7) keretében mintegy 3 500 000 000 eurónak a nanokutatások céljára történő elkülönítése ellenére az Európai Unió továbbra is le van maradva az aktuális legfőbb versenytársaitól, azaz az Egyesült Államoktól, Japántól és Dél-Koreától, amely országok a beruházások több mint felét képviselik és a nemzetközi szinten beadott szabadalmak kétharmadát adják, |
| --- | --- |

C.

mivel egy meghatározott európai nanotechnológiai stratégia megvalósítása, illetve ehhez kapcsolódóan Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramja (2007–2013) (FP7) keretében mintegy 3 500 000 000 eurónak a nanokutatások céljára történő elkülönítése ellenére az Európai Unió továbbra is le van maradva az aktuális legfőbb versenytársaitól, azaz az Egyesült Államoktól, Japántól és Dél-Koreától, amely országok a beruházások több mint felét képviselik és a nemzetközi szinten beadott szabadalmak kétharmadát adják,

| D. | mivel azonban a nanoanyagok apró méretük miatt súlyos veszélyeket is hordozhatnak, többek között nagyobb reakciókészségük és mozgékonyságuk miatt, valamint mivel az emberi testbe akadálytalanul képesek behatolni, mérgezőbbek lehetnek és valószínűleg másfajta mechanizmusokkal lépnek kölcsönhatásba az emberrel és más fajokkal, |
| --- | --- |

D.

mivel azonban a nanoanyagok apró méretük miatt súlyos veszélyeket is hordozhatnak, többek között nagyobb reakciókészségük és mozgékonyságuk miatt, valamint mivel az emberi testbe akadálytalanul képesek behatolni, mérgezőbbek lehetnek és valószínűleg másfajta mechanizmusokkal lépnek kölcsönhatásba az emberrel és más fajokkal,

| E. | mivel a nanoanyagok biztonságos fejlesztése jelentősen hozzájárulhat az Európai Unió gazdaságának versenyképességéhez és a lisszaboni stratégia megvalósításához, |
| --- | --- |

E.

mivel a nanoanyagok biztonságos fejlesztése jelentősen hozzájárulhat az Európai Unió gazdaságának versenyképességéhez és a lisszaboni stratégia megvalósításához,

| F. | mivel a nanoanyagokkal kapcsolatos jelenlegi vitákat az ismeretek és az információ hiánya jellemzi, amely már a fogalommeghatározások szintjén kezdődő nézeteltérésekhez vezet:






  a) | a méret tekintetében: a méret hozzávetőleges megjelölése („nagyságrendileg 100 nm vagy kisebb”) a pontos méretintervallum megadása („1 és 100 nm között”) ellenében, |
| --- | --- | --- |

F.

mivel a nanoanyagokkal kapcsolatos jelenlegi vitákat az ismeretek és az információ hiánya jellemzi, amely már a fogalommeghatározások szintjén kezdődő nézeteltérésekhez vezet:

a)

a méret tekintetében: a méret hozzávetőleges megjelölése („nagyságrendileg 100 nm vagy kisebb”) a pontos méretintervallum megadása („1 és 100 nm között”) ellenében,

| b) | a másfajta/új tulajdonságok tekintetében: a méretnek betudható másfajta/új tulajdonságok, többek között a részecskeszám, a felszíni szerkezet és a felszíni aktivitás független feltételként való alkalmazása szemben az ezen tulajdonságok hozzáadott feltételként való alkalmazásával a nanoanyagok meghatározásában, |
| --- | --- |

b)

a másfajta/új tulajdonságok tekintetében: a méretnek betudható másfajta/új tulajdonságok, többek között a részecskeszám, a felszíni szerkezet és a felszíni aktivitás független feltételként való alkalmazása szemben az ezen tulajdonságok hozzáadott feltételként való alkalmazásával a nanoanyagok meghatározásában,

| c) | problematikus tulajdonságok tekintetében: a nanoanyagok meghatározásának bizonyos tulajdonságokra való korlátozása (pl. oldhatatlan vagy le nem bomló) vagy ilyen korlátozások elhagyása, |
| --- | --- |

c)

problematikus tulajdonságok tekintetében: a nanoanyagok meghatározásának bizonyos tulajdonságokra való korlátozása (pl. oldhatatlan vagy le nem bomló) vagy ilyen korlátozások elhagyása,

| G. | mivel egyelőre nem áll rendelkezésre egy teljesen kidolgozott, összehangolt definíciókészlet, noha számos nemzetközi szabvány elérhető már vagy folyamatban van, amelyek a „nanoméretet”„egy vagy több dimenzió 100nm vagy kisebb nagyságrendjeként” határozzák meg, és gyakran megkülönböztetést tesznek az alábbiak között:






  — | nanoobjektumok, amelyeket „egy, kettő vagy három nanoméretű külső dimenzióval rendelkező különálló darabként”, azaz rendkívül kisméretű izolált részecskékből álló anyagokként határoznak meg; |
| --- | --- | --- |

G.

mivel egyelőre nem áll rendelkezésre egy teljesen kidolgozott, összehangolt definíciókészlet, noha számos nemzetközi szabvány elérhető már vagy folyamatban van, amelyek a „nanoméretet”„egy vagy több dimenzió 100nm vagy kisebb nagyságrendjeként” határozzák meg, és gyakran megkülönböztetést tesznek az alábbiak között:

—

nanoobjektumok, amelyeket „egy, kettő vagy három nanoméretű külső dimenzióval rendelkező különálló darabként”, azaz rendkívül kisméretű izolált részecskékből álló anyagokként határoznak meg;

| — | nanoszerkezetű anyagok, amelyek „nanoléptékű belső vagy felszíni szerkezettel rendelkeznek”, például kisméretű üregekkel, |
| --- | --- |

—

nanoszerkezetű anyagok, amelyek „nanoléptékű belső vagy felszíni szerkezettel rendelkeznek”, például kisméretű üregekkel,

| H. | mivel nincs egyértelmű információ a nanoanyagok fogyasztási cikkekben történő jelenlegi alkalmazásáról, például:






  — | míg elismert intézetek több mint 800 forgalomban lévő, a gyártó által azonosított, nanotechnológián alapuló fogyasztási cikket sorolnak fel, ugyanezen gyártók kereskedelmi szervezetei megkérdőjelezik ezeket az adatokat, mert szerintük túlbecsülték a valós számokat, de ugyanakkor ők maguk nem szolgálnak helyesbítéssel; |
| --- | --- | --- |

H.

mivel nincs egyértelmű információ a nanoanyagok fogyasztási cikkekben történő jelenlegi alkalmazásáról, például:

—

míg elismert intézetek több mint 800 forgalomban lévő, a gyártó által azonosított, nanotechnológián alapuló fogyasztási cikket sorolnak fel, ugyanezen gyártók kereskedelmi szervezetei megkérdőjelezik ezeket az adatokat, mert szerintük túlbecsülték a valós számokat, de ugyanakkor ők maguk nem szolgálnak helyesbítéssel;

| — | bár a vállalatok szívesen utalnak a nanoanyagok alkalmazására, mert a „nano” kifejezés jól cseng a fogyasztók számára, határozottan ellenzik az objektív címkézési követelményeket, |
| --- | --- |

—

bár a vállalatok szívesen utalnak a nanoanyagok alkalmazására, mert a „nano” kifejezés jól cseng a fogyasztók számára, határozottan ellenzik az objektív címkézési követelményeket,

| I. | mivel a nanoanyagok felhasználására vonatkozó megbízható információk nyújtásához szükség van a nanoanyagok felhasználásáról, a fogyasztók tájékoztatásáról és a 2006/114/EK irányelv maradéktalan végrehajtásáról szóló egyértelmű bejelentési kötelezettségekre, |
| --- | --- |

I.

mivel a nanoanyagok felhasználására vonatkozó megbízható információk nyújtásához szükség van a nanoanyagok felhasználásáról, a fogyasztók tájékoztatásáról és a 2006/114/EK irányelv maradéktalan végrehajtásáról szóló egyértelmű bejelentési kötelezettségekre,

| J. | mivel a nanotechnológia lehetséges előnyeiről szóló előadások a nanoanyagok jövőbeli alkalmazásainak végtelen sokszínűségét vetítik előre, de nem nyújtanak megbízható tájékoztatást a jelenlegi felhasználásairól, |
| --- | --- |

J.

mivel a nanotechnológia lehetséges előnyeiről szóló előadások a nanoanyagok jövőbeli alkalmazásainak végtelen sokszínűségét vetítik előre, de nem nyújtanak megbízható tájékoztatást a jelenlegi felhasználásairól,

| K. | mivel messzemenő vita övezi a nanoanyagok biztonságosságának értékelését; mivel az Európai Unió tudományos bizottságai és ügynökségei súlyos hiányosságokat tárnak fel nemcsak a legfontosabb adatok, hanem az ilyen adatok megszerzésére irányuló módszerek terén is; mivel az Európai Uniónak ezért többet kell beruháznia a nanoanyagok megfelelő értékelésébe az ismeretek hiányának pótlása, valamint – ügynökségeivel és nemzetközi partnereivel együttműködésben – az értékelés és a megfelelő és harmonizált mértékegységrendszer és nómenklatúra lehető leggyorsabb kidolgozása és végrehajtása érdekében, |
| --- | --- |

K.

mivel messzemenő vita övezi a nanoanyagok biztonságosságának értékelését; mivel az Európai Unió tudományos bizottságai és ügynökségei súlyos hiányosságokat tárnak fel nemcsak a legfontosabb adatok, hanem az ilyen adatok megszerzésére irányuló módszerek terén is; mivel az Európai Uniónak ezért többet kell beruháznia a nanoanyagok megfelelő értékelésébe az ismeretek hiányának pótlása, valamint – ügynökségeivel és nemzetközi partnereivel együttműködésben – az értékelés és a megfelelő és harmonizált mértékegységrendszer és nómenklatúra lehető leggyorsabb kidolgozása és végrehajtása érdekében,

| L. | mivel a SCENIHR néhány nanoanyag tekintetében bizonyos egészségügyi kockázatokat, valamint a biológiai szervezetekre gyakorolt mérgező hatást mutatott ki, mivel a SCENIHR ezenkívül úgy találta, hogy általánosságban nem áll rendelkezésre elegendő jó minőségű adat az emberek és a környezet expozíciójára vonatkozóan, és mindezek alapján arra a következtetésre jutott, hogy tovább kell fejleszteni, validálni és egységesíteni a mind az expozícióra vonatkozó becslésekkel, mind a veszélyek azonosításával kapcsolatos módszertani ismereteket, |
| --- | --- |

L.

mivel a SCENIHR néhány nanoanyag tekintetében bizonyos egészségügyi kockázatokat, valamint a biológiai szervezetekre gyakorolt mérgező hatást mutatott ki, mivel a SCENIHR ezenkívül úgy találta, hogy általánosságban nem áll rendelkezésre elegendő jó minőségű adat az emberek és a környezet expozíciójára vonatkozóan, és mindezek alapján arra a következtetésre jutott, hogy tovább kell fejleszteni, validálni és egységesíteni a mind az expozícióra vonatkozó becslésekkel, mind a veszélyek azonosításával kapcsolatos módszertani ismereteket,

| M. | mivel túlságosan alacsony a nanoanyagok környezeti, egészségi és biztonsági aspektusainak kutatására a hetedik kutatási keretprogramból biztosított finanszírozás, mivel ezenkívül túlságosan korlátozóak a nanoanyagok biztonságosságának értékelésével foglalkozó kutatási projekteknek a hetedik keretprogram keretében történő támogathatóságának megállapítására vonatkozó kritériumok (azaz az innovációra korlátozódik azok súlypontja), és ezért nem támogatják kellőképpen a nanoanyagok értékelését szolgáló tudományos módszerek mielőbbi kidolgozását, mivel alapvető fontosságú megfelelő források előirányzása a nanoanyagok biztonságos fejlesztésére és felhasználására irányuló kutatásokra, |
| --- | --- |

M.

mivel túlságosan alacsony a nanoanyagok környezeti, egészségi és biztonsági aspektusainak kutatására a hetedik kutatási keretprogramból biztosított finanszírozás, mivel ezenkívül túlságosan korlátozóak a nanoanyagok biztonságosságának értékelésével foglalkozó kutatási projekteknek a hetedik keretprogram keretében történő támogathatóságának megállapítására vonatkozó kritériumok (azaz az innovációra korlátozódik azok súlypontja), és ezért nem támogatják kellőképpen a nanoanyagok értékelését szolgáló tudományos módszerek mielőbbi kidolgozását, mivel alapvető fontosságú megfelelő források előirányzása a nanoanyagok biztonságos fejlesztésére és felhasználására irányuló kutatásokra,

| N. | mivel a nanoanyagokkal kapcsolatos, rendkívül gyorsan születő eredmények tükrében a nanoanyagok potenciális egészségügyi és környezeti hatásaira vonatkozó ismeretek jelentősen lemaradtak a piaci fejlemények mögött, ami alapvető kérdéseket vet fel a tekintetben, hogy képesek-e a jelenlegi rendeletek „valós időben” foglalkozni az olyan kialakulóban lévő technológiákkal, mint a nanoanyagok, |
| --- | --- |

N.

mivel a nanoanyagokkal kapcsolatos, rendkívül gyorsan születő eredmények tükrében a nanoanyagok potenciális egészségügyi és környezeti hatásaira vonatkozó ismeretek jelentősen lemaradtak a piaci fejlemények mögött, ami alapvető kérdéseket vet fel a tekintetben, hogy képesek-e a jelenlegi rendeletek „valós időben” foglalkozni az olyan kialakulóban lévő technológiákkal, mint a nanoanyagok,

| O. | mivel a nanotudományokról és nanotechnológiákról szóló 2006. szeptember 28-i állásfoglalásában a Parlament az elővigyázatosság elve alapján kérte, hogy gyártásuk megkezdése és forgalomba hozataluk előtt vizsgálják meg a nehezen oldható és biológiailag nehezen lebomló nanorészecskék hatását, |
| --- | --- |

O.

mivel a nanotudományokról és nanotechnológiákról szóló 2006. szeptember 28-i állásfoglalásában a Parlament az elővigyázatosság elve alapján kérte, hogy gyártásuk megkezdése és forgalomba hozataluk előtt vizsgálják meg a nehezen oldható és biológiailag nehezen lebomló nanorészecskék hatását,

| P. | mivel „A nanoanyagokkal kapcsolatos szabályozási szempontok” című fent említett bizottsági közlemény értékétt meglehetősen korlátozza a nanoanyagok konkrét tulajdonságaira, jelenlegi felhasználására, lehetséges kockázataira és előnyeire vonatkozó információk hiánya, és a közlemény nem tartalmazza a nanoanyagok egyedi természetéből fakadó jogalkotási és stratégiai kihívások számbavételét, csupán egy olyan általános jogi áttekintést ad, amelyből megállapítható, hogy a jelenlegi közösségi joganyagban nincsenek kifejezetten a nanoanyagokra vonatkozó rendelkezések, |
| --- | --- |

P.

mivel „A nanoanyagokkal kapcsolatos szabályozási szempontok” című fent említett bizottsági közlemény értékétt meglehetősen korlátozza a nanoanyagok konkrét tulajdonságaira, jelenlegi felhasználására, lehetséges kockázataira és előnyeire vonatkozó információk hiánya, és a közlemény nem tartalmazza a nanoanyagok egyedi természetéből fakadó jogalkotási és stratégiai kihívások számbavételét, csupán egy olyan általános jogi áttekintést ad, amelyből megállapítható, hogy a jelenlegi közösségi joganyagban nincsenek kifejezetten a nanoanyagokra vonatkozó rendelkezések,

| Q. | mivel a nanoanyagokat egyetlen plurális, differenciált és alkalmazkodó jellegű, valamint az elővigyázatosság elvére (20), a gyártói felelősség elvére és a „szennyező fizet” elvére támaszkodó jogszabálygyűjtemény kereteibe kell foglalni, biztosítva ezáltal a nanoanyagok biztonságos termelését, felhasználását és ártalmatlanítását még a technológia forgalomba hozatala előtt, és egyben elkerülve annak veszélyét, hogy a nanoanyagok különféle alkalmazásai tekintetében rendszeresen átütemezésekhez vagy megkülönböztetett bánásmódhoz kelljen folyamodni, |
| --- | --- |

Q.

mivel a nanoanyagokat egyetlen plurális, differenciált és alkalmazkodó jellegű, valamint az elővigyázatosság elvére (20), a gyártói felelősség elvére és a „szennyező fizet” elvére támaszkodó jogszabálygyűjtemény kereteibe kell foglalni, biztosítva ezáltal a nanoanyagok biztonságos termelését, felhasználását és ártalmatlanítását még a technológia forgalomba hozatala előtt, és egyben elkerülve annak veszélyét, hogy a nanoanyagok különféle alkalmazásai tekintetében rendszeresen átütemezésekhez vagy megkülönböztetett bánásmódhoz kelljen folyamodni,

| R. | mivel a nanotechnológiák gyakorlatilag korlátlan alkalmazása olyan különféle ágazatokban, mint az elektronika, a textilipar, az orvosbiológia, a testápoló termékek és tisztítószerek, az élelmiszeripar és az energia, lehetetlenné teszi egységes szabályozási keret közösségi szintű kialakítását, |
| --- | --- |

R.

mivel a nanotechnológiák gyakorlatilag korlátlan alkalmazása olyan különféle ágazatokban, mint az elektronika, a textilipar, az orvosbiológia, a testápoló termékek és tisztítószerek, az élelmiszeripar és az energia, lehetetlenné teszi egységes szabályozási keret közösségi szintű kialakítását,

| S. | mivel a REACH összefüggésében már megállapodás született arról, hogy a nanoanyagokra, különösen az anyagok azonosítására vonatkozóan további iránymutatásra és tanácsadásra, valamint a kockázatelemzési módszerek kiigazítására van szükség, mivel a REACH alaposabb vizsgálata számos további hiányosságot tár fel a nanoanyagok megközelítése terén, |
| --- | --- |

S.

mivel a REACH összefüggésében már megállapodás született arról, hogy a nanoanyagokra, különösen az anyagok azonosítására vonatkozóan további iránymutatásra és tanácsadásra, valamint a kockázatelemzési módszerek kiigazítására van szükség, mivel a REACH alaposabb vizsgálata számos további hiányosságot tár fel a nanoanyagok megközelítése terén,

| T. | mivel a hulladékkezeléssel kapcsolatos jogszabályok esetében a nanoanyagokra vonatkozó rendelkezések hiányában fennáll annak a veszélye, hogy azokat nem alkalmazzák helyesen, |
| --- | --- |

T.

mivel a hulladékkezeléssel kapcsolatos jogszabályok esetében a nanoanyagokra vonatkozó rendelkezések hiányában fennáll annak a veszélye, hogy azokat nem alkalmazzák helyesen,

| U. | mivel a nanoanyagok teljes életciklusukon keresztül jelentős kihívást jelentenek a munkahelyi egészség és biztonság szempontjából, mivel a termelési láncban sok munkavállaló van kitéve ezen anyagok hatásának annak tudta nélkül, hogy a végrehajtott biztonsági eljárások és a megtett védelmi intézkedések megfelelőek és hatékonyak-e; megjegyzi, hogy a jövőben várhatóan növekedni fog a nanoanyagok hatásainak kitett munkavállalók száma, és ezek a hatások egyre többféle munkavállalót érintenek majd, |
| --- | --- |

U.

mivel a nanoanyagok teljes életciklusukon keresztül jelentős kihívást jelentenek a munkahelyi egészség és biztonság szempontjából, mivel a termelési láncban sok munkavállaló van kitéve ezen anyagok hatásának annak tudta nélkül, hogy a végrehajtott biztonsági eljárások és a megtett védelmi intézkedések megfelelőek és hatékonyak-e; megjegyzi, hogy a jövőben várhatóan növekedni fog a nanoanyagok hatásainak kitett munkavállalók száma, és ezek a hatások egyre többféle munkavállalót érintenek majd,

| V. | mivel a kozmetikai irányelv átdolgozása keretében a Tanács és az Európai Parlament első olvasatban elfogadott jelentős módosításai (21) és a új élelmiszerekről szóló rendelet felülvizsgálata keretében az Európai Parlament első olvasatban elfogadott jelentős módosításai (22) rámutatnak arra, hogy a nanoanyagok megfelelő kezelése érdekében szükség van a vonatkozó közösségi jog módosítására, |
| --- | --- |

V.

mivel a kozmetikai irányelv átdolgozása keretében a Tanács és az Európai Parlament első olvasatban elfogadott jelentős módosításai (21) és a új élelmiszerekről szóló rendelet felülvizsgálata keretében az Európai Parlament első olvasatban elfogadott jelentős módosításai (22) rámutatnak arra, hogy a nanoanyagok megfelelő kezelése érdekében szükség van a vonatkozó közösségi jog módosítására,

| W. | mivel a nanoanyagokat érintő szabályozási aspektusokról folyó jelenlegi vita nagyrészt a szakértői körökre korlátozódik, noha a nanoanyagok nagy horderejű társadalmi változásokat idézhetnek elő, ami széles körű nyilvános konzultációt tesz szükségessé, |
| --- | --- |

W.

mivel a nanoanyagokat érintő szabályozási aspektusokról folyó jelenlegi vita nagyrészt a szakértői körökre korlátozódik, noha a nanoanyagok nagy horderejű társadalmi változásokat idézhetnek elő, ami széles körű nyilvános konzultációt tesz szükségessé,

| X. | mivel a szabadalmak nanoanyagokra történő széles körű alkalmazása, csakúgy, mint a szabadalmaztatás túlzott költségei, valamint a mikrovállalkozások és a kis- és középvállalkozások szabadalmakhoz való hozzáférési lehetőségének hiánya gátolhatja az innovációt; |
| --- | --- |

X.

mivel a szabadalmak nanoanyagokra történő széles körű alkalmazása, csakúgy, mint a szabadalmaztatás túlzott költségei, valamint a mikrovállalkozások és a kis- és középvállalkozások szabadalmakhoz való hozzáférési lehetőségének hiánya gátolhatja az innovációt;

| Y. | mivel a nanotechnológia és a biotechnológia, a biológia és a kognitív tudományok, illetve az információtechnológia valószínű összefonódása komoly etikai, biztonságossági, biztonsági és az alapvető jogok tiszteletben tartásával kapcsolatos kérdéseket vet fel, amelyeket az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoportnak egy új véleményben kellene elemeznie, |
| --- | --- |

Y.

mivel a nanotechnológia és a biotechnológia, a biológia és a kognitív tudományok, illetve az információtechnológia valószínű összefonódása komoly etikai, biztonságossági, biztonsági és az alapvető jogok tiszteletben tartásával kapcsolatos kérdéseket vet fel, amelyeket az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoportnak egy új véleményben kellene elemeznie,

| Z. | mivel magatartási kódex alapvető eszköz a biztonságos, integrált és felelős nanoanyag-kutatásokhoz; mivel a magatartási kódexet el kell fogadnia és be kell tartania minden gyártónak, aki árukat szándékozik előállítani és forgalmazni, |
| --- | --- |

Z.

mivel magatartási kódex alapvető eszköz a biztonságos, integrált és felelős nanoanyag-kutatásokhoz; mivel a magatartási kódexet el kell fogadnia és be kell tartania minden gyártónak, aki árukat szándékozik előállítani és forgalmazni,

| AA. | mivel minden vonatkozó közösségi jogszabály felülvizsgálatakor a nanoanyagokkal kapcsolatban érvényesíteni kell az „adatok hiányában a forgalomba hozatal tilalma” elvet, |
| --- | --- |

AA.

mivel minden vonatkozó közösségi jogszabály felülvizsgálatakor a nanoanyagokkal kapcsolatban érvényesíteni kell az „adatok hiányában a forgalomba hozatal tilalma” elvet,

| 1. | meggyőződése, hogy a nanoanyagok felhasználásának a polgárok tényleges igényeinek kell megfelelnie, és hogy a bennük rejlő előnyöket csak biztonságos és felelős módon, olyan világos szabályozási és politikai keretek (jogi és egyén rendelkezések) között kell megvalósítani, amelyek egyértelműen kezelik a nanoanyagok jelenlegi és várható alkalmazásait, valamint a lehetséges egészségi, környezeti és biztonsági problémák természetét; |
| --- | --- |

1.

meggyőződése, hogy a nanoanyagok felhasználásának a polgárok tényleges igényeinek kell megfelelnie, és hogy a bennük rejlő előnyöket csak biztonságos és felelős módon, olyan világos szabályozási és politikai keretek (jogi és egyén rendelkezések) között kell megvalósítani, amelyek egyértelműen kezelik a nanoanyagok jelenlegi és várható alkalmazásait, valamint a lehetséges egészségi, környezeti és biztonsági problémák természetét;

| 2. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nanoanyagok valós természete tekintetében nem készült megfelelő értékelés a közösségi jogszabályok általános rendelkezéseinek alkalmazásáról; |
| --- | --- |

2.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nanoanyagok valós természete tekintetében nem készült megfelelő értékelés a közösségi jogszabályok általános rendelkezéseinek alkalmazásáról;

| 3. | a jelenlegi közösségi jogszabályok megfelelő értékelését megelőzően és e jogszabályok nanoanyagokra vonatkozó rendelkezéseinek hiányában nem ért egyet azzal a bizottsági következtetéssel, hogy a) a jelenlegi jogszabályok elvben kiterjednek a nanoanyagokkal kapcsolatos kockázatokra, b) az egészség, a biztonság és a környezet védelmének erősítéséhez elsősorban a jelenlegi jogszabályok végrehajtásának javítására van szükség, hiszen a megfelelő adatok és a nanoanyagokhoz kapcsolódó veszélyek értékelésére vonatkozó módszertan nélkül a jelenlegi szabályozás nem képes hatékonyan kezelni e kockázatokat; |
| --- | --- |

3.

a jelenlegi közösségi jogszabályok megfelelő értékelését megelőzően és e jogszabályok nanoanyagokra vonatkozó rendelkezéseinek hiányában nem ért egyet azzal a bizottsági következtetéssel, hogy a) a jelenlegi jogszabályok elvben kiterjednek a nanoanyagokkal kapcsolatos kockázatokra, b) az egészség, a biztonság és a környezet védelmének erősítéséhez elsősorban a jelenlegi jogszabályok végrehajtásának javítására van szükség, hiszen a megfelelő adatok és a nanoanyagokhoz kapcsolódó veszélyek értékelésére vonatkozó módszertan nélkül a jelenlegi szabályozás nem képes hatékonyan kezelni e kockázatokat;

| 4. | úgy véli, hogy a nanotechnológiák Európai Unió által támogatott „biztonságos, felelős és integrált megközelítésének” koncepcióját veszélyezteti az azon nanoanyagok használatára és biztonságosságára vonatkozó információ hiánya, amelyeket már forgalomba hoztak, különösen a fogyasztók közvetlen kitettségével járó, érzékeny alkalmazási területeken; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a nanotechnológiák Európai Unió által támogatott „biztonságos, felelős és integrált megközelítésének” koncepcióját veszélyezteti az azon nanoanyagok használatára és biztonságosságára vonatkozó információ hiánya, amelyeket már forgalomba hoztak, különösen a fogyasztók közvetlen kitettségével járó, érzékeny alkalmazási területeken;

| 5. | felkéri a Bizottságot, hogy két éven belül vizsgáljon felül minden vonatkozó jogszabályt annak érdekében, hogy gondoskodjon a biztonságról a termékekben lévő, az életciklusuk során az egészséget, a környezetet és a biztonságot potenciálisan befolyásoló nanoanyagok valamennyi alkalmazása tekintetében, továbbá biztosítsa, hogy a jogszabályi rendelkezések és a végrehajtási eszközök figyelembe vegyék a nanoanyagok azon sajátos tulajdonságait, amelyeknek a munkavállalók, a fogyasztók és/vagy a környezet ki lehetnek téve; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Bizottságot, hogy két éven belül vizsgáljon felül minden vonatkozó jogszabályt annak érdekében, hogy gondoskodjon a biztonságról a termékekben lévő, az életciklusuk során az egészséget, a környezetet és a biztonságot potenciálisan befolyásoló nanoanyagok valamennyi alkalmazása tekintetében, továbbá biztosítsa, hogy a jogszabályi rendelkezések és a végrehajtási eszközök figyelembe vegyék a nanoanyagok azon sajátos tulajdonságait, amelyeknek a munkavállalók, a fogyasztók és/vagy a környezet ki lehetnek téve;

| 6. | hangsúlyozza, hogy e felülvizsgálat nem csupán az emberi egészség és a környezet megfelelő védelme érdekében fontos, hanem biztonságot és kiszámíthatóságot nyújt a gazdasági szereplők számára és növeli a közbizalmat; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy e felülvizsgálat nem csupán az emberi egészség és a környezet megfelelő védelme érdekében fontos, hanem biztonságot és kiszámíthatóságot nyújt a gazdasági szereplők számára és növeli a közbizalmat;

| 7. | kéri a nanoanyagok átfogó, tudományos fogalommeghatároásának bevezetését a közösségi jogszabályokban a vonatkozó horizontális és ágazati jogszabályok nanoanyagokkal kapcsolatos módosításainak részeként; |
| --- | --- |

7.

kéri a nanoanyagok átfogó, tudományos fogalommeghatároásának bevezetését a közösségi jogszabályokban a vonatkozó horizontális és ágazati jogszabályok nanoanyagokkal kapcsolatos módosításainak részeként;

| 8. | felkéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a nanoanyagok harmonizált fogalommeghatározásának elfogadását nemzetközi szinten, valamint igazítsa ki a vonatkozó európai jogszabályi keretet ennek megfelelően; |
| --- | --- |

8.

felkéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a nanoanyagok harmonizált fogalommeghatározásának elfogadását nemzetközi szinten, valamint igazítsa ki a vonatkozó európai jogszabályi keretet ennek megfelelően;

| 9. | úgy véli, hogy különösen fontos a nanoanyagok kifejezett kezelése legalább a vegyi anyagokról (REACH, biocidek) és az élelmiszerekről (élelmiszerek, élelmiszer-adalékanyagok, a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek) szóló jogszabályok, a munkavállalók védelmével kapcsolatos vonatkozó jogszabályok, valamint a levegő- és vízminőséggel és a hulladékokkal kapcsolatos jogszabályok alkalmazási körében; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy különösen fontos a nanoanyagok kifejezett kezelése legalább a vegyi anyagokról (REACH, biocidek) és az élelmiszerekről (élelmiszerek, élelmiszer-adalékanyagok, a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek) szóló jogszabályok, a munkavállalók védelmével kapcsolatos vonatkozó jogszabályok, valamint a levegő- és vízminőséggel és a hulladékokkal kapcsolatos jogszabályok alkalmazási körében;

| 10. | kéri a „kötelező gondosság” követelményének alkalmazását azon gyártók esetében, akik nanoanyagokat kívánnak forgalmazni; továbbá felszólítja őket, hogy csatlakozzanak a felelős nanotudományi és nanotechnológiai kutatásokra vonatkozó magatartási kódexhez; |
| --- | --- |

10.

kéri a „kötelező gondosság” követelményének alkalmazását azon gyártók esetében, akik nanoanyagokat kívánnak forgalmazni; továbbá felszólítja őket, hogy csatlakozzanak a felelős nanotudományi és nanotechnológiai kutatásokra vonatkozó magatartási kódexhez;

| 11. | külön felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a REACH felülvizsgálatának szükségességét többek között az alábbiakra való tekintettel:






  — | az egy tonnánál kisebb mennyiségben előállított vagy behozott nanoanyagok egyszerűsített nyilvántartásba vétele, |
| --- | --- | --- |

11.

külön felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a REACH felülvizsgálatának szükségességét többek között az alábbiakra való tekintettel:

—

az egy tonnánál kisebb mennyiségben előállított vagy behozott nanoanyagok egyszerűsített nyilvántartásba vétele,

| — | valamennyi nanoanyag új anyagként való felfogása, |
| --- | --- |

—

valamennyi nanoanyag új anyagként való felfogása,

| — | a kémiai biztonságosságról szóló jelentés valamennyi regisztrált nanoanyag esetében az expozíció értékelésével, |
| --- | --- |

—

a kémiai biztonságosságról szóló jelentés valamennyi regisztrált nanoanyag esetében az expozíció értékelésével,

| — | bejelentési kötelezettség az összes önmagában, készítményekben vagy árucikkekben forgalomba hozott nanoanyag esetében, |
| --- | --- |

—

bejelentési kötelezettség az összes önmagában, készítményekben vagy árucikkekben forgalomba hozott nanoanyag esetében,

| 12. | külön felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a hulladékgazdálkodással kapcsolatos jogszabályok felülvizsgálatának szükségességét többek között az alábbiakra való tekintettel:






  — | a nanoanyagok külön tételként való szerepeltetése a hulladékok 2000/532/EK határozat alapján létrehozott listáján (23), |
| --- | --- | --- |

12.

külön felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a hulladékgazdálkodással kapcsolatos jogszabályok felülvizsgálatának szükségességét többek között az alábbiakra való tekintettel:

—

a nanoanyagok külön tételként való szerepeltetése a hulladékok 2000/532/EK határozat alapján létrehozott listáján (23),

| — | a hulladékok hulladéklerakókban történő átvételére vonatkozó, a 2003/33/EK határozatban szereplő kritériumok felülvizsgálata (24), |
| --- | --- |

—

a hulladékok hulladéklerakókban történő átvételére vonatkozó, a 2003/33/EK határozatban szereplő kritériumok felülvizsgálata (24),

| — | a hulladékégetésre vonatkozó kibocsátási határértékek felülvizsgálata a részecskeszámon és/vagy a felszín nagyságán alapuló mértékrendszer szerinti, tömegen alapuló mérések kiegészítése céljából; |
| --- | --- |

—

a hulladékégetésre vonatkozó kibocsátási határértékek felülvizsgálata a részecskeszámon és/vagy a felszín nagyságán alapuló mértékrendszer szerinti, tömegen alapuló mérések kiegészítése céljából;

| 13. | külön felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg kéri kifejezetten a levegővel és vízzel kapcsolatos jogszabályokban szereplő kibocsátási határértékek és környezeti minőségi szabványok felülvizsgálatának szükségességét a részecskeszámon és/vagy a felszín nagyságán alapuló mértékrendszer szerinti, tömegen alapuló mérések kiegészítése céljából a nanoanyagok megfelelő figyelembevétele érdekében; |
| --- | --- |

13.

külön felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg kéri kifejezetten a levegővel és vízzel kapcsolatos jogszabályokban szereplő kibocsátási határértékek és környezeti minőségi szabványok felülvizsgálatának szükségességét a részecskeszámon és/vagy a felszín nagyságán alapuló mértékrendszer szerinti, tömegen alapuló mérések kiegészítése céljából a nanoanyagok megfelelő figyelembevétele érdekében;

| 14. | hangsúlyozza, hogy fontos, hogy a Bizottság és/vagy a tagállamok a nanoanyagok tekintetében biztosítsák a munkavállalók egészségével és biztonságával kapcsolatos közösségi jog elveinek való maradéktalan megfelelést és ezen elvek végrehajtását, beleértve az egészségügyi és biztonsági szakemberek megfelelő képzését a nanoanyagoknak való, esetlegesen káros kitettség megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy fontos, hogy a Bizottság és/vagy a tagállamok a nanoanyagok tekintetében biztosítsák a munkavállalók egészségével és biztonságával kapcsolatos közösségi jog elveinek való maradéktalan megfelelést és ezen elvek végrehajtását, beleértve az egészségügyi és biztonsági szakemberek megfelelő képzését a nanoanyagoknak való, esetlegesen káros kitettség megelőzése érdekében;

| 15. | külön felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a munkavállalók védelmével kapcsolatos jogszabályok felülvizsgálatának szükségességét többek között az alábbiakra való tekintettel:






  — | nanoanyagok zárt rendszerekben vagy olyan módokon történő alkalmazása, amelyek kizárják a munkavállalók expozícióját addig, amíg nem lehetséges megbízhatóan kimutatni és ellenőrizni az expozíciót; |
| --- | --- | --- |

15.

külön felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a munkavállalók védelmével kapcsolatos jogszabályok felülvizsgálatának szükségességét többek között az alábbiakra való tekintettel:

—

nanoanyagok zárt rendszerekben vagy olyan módokon történő alkalmazása, amelyek kizárják a munkavállalók expozícióját addig, amíg nem lehetséges megbízhatóan kimutatni és ellenőrizni az expozíciót;

| — | a nanotechnológia és a nanoanyagok alkalmazása nyomán a termelők és a munkáltatók felelősségének egyértelmű meghatározása, |
| --- | --- |

—

a nanotechnológia és a nanoanyagok alkalmazása nyomán a termelők és a munkáltatók felelősségének egyértelmű meghatározása,

| — | annak megállapítása, hogy számba vették-e a kitettség összes formáját (belélegzés, a bőrrel való érintkezés és más); |
| --- | --- |

—

annak megállapítása, hogy számba vették-e a kitettség összes formáját (belélegzés, a bőrrel való érintkezés és más);

| 16. | felkéri a Bizottságot, hogy 2011 júniusa előtt hozza létre az európai piacon jelenlévő nanoanyagok különféle típusainak és felhasználásainak nyilvántartását, és – tiszteletben tartva az indokolt kereskedelmi titkokat, így például recepteket – e nyilvántartást hozza nyilvánosságra; felkéri továbbá a Bizottságot, hogy ezzel egyidejűleg tegyen jelentést ezen nanoanyagok biztonságosságáról; |
| --- | --- |

16.

felkéri a Bizottságot, hogy 2011 júniusa előtt hozza létre az európai piacon jelenlévő nanoanyagok különféle típusainak és felhasználásainak nyilvántartását, és – tiszteletben tartva az indokolt kereskedelmi titkokat, így például recepteket – e nyilvántartást hozza nyilvánosságra; felkéri továbbá a Bizottságot, hogy ezzel egyidejűleg tegyen jelentést ezen nanoanyagok biztonságosságáról;

| 17. | ismételten felhív a fogyasztóknak a nanoanyagok fogyasztási cikkekben történő alkalmazásával kapcsolatos tájékoztatására: az anyagokban, keverékekben vagy cikkekben nanoanyag formájában jelen lévő minden összetevőt egyértelműen fel kell tüntetni a termék címkéjén (pl. az összetevők listáján az ilyen összetevők nevét zárójelben a „nano” kifejezésnek kell követnie); |
| --- | --- |

17.

ismételten felhív a fogyasztóknak a nanoanyagok fogyasztási cikkekben történő alkalmazásával kapcsolatos tájékoztatására: az anyagokban, keverékekben vagy cikkekben nanoanyag formájában jelen lévő minden összetevőt egyértelműen fel kell tüntetni a termék címkéjén (pl. az összetevők listáján az ilyen összetevők nevét zárójelben a „nano” kifejezésnek kell követnie);

| 18. | kéri a 2006/114/EK irányelv maradéktalan végrehajtását annak biztosítása érdekében, hogy ne készüljön megtévesztő reklám a nanoanyagokról; |
| --- | --- |

18.

kéri a 2006/114/EK irányelv maradéktalan végrehajtását annak biztosítása érdekében, hogy ne készüljön megtévesztő reklám a nanoanyagokról;

| 19. | kéri a nanoanyagok veszélyének és a munkavállalókra, a fogyasztókra és a környezetre gyakorolt hatásainak értékelésére vonatkozó, teljes életciklusukra kiterjedő – beleértve a lehetséges baleseteket is – multidiszciplináris megközelítést alkalmazó, megfelelő vizsgálati eljárások és metrológiai szabványok mielőbbi kidolgozását; |
| --- | --- |

19.

kéri a nanoanyagok veszélyének és a munkavállalókra, a fogyasztókra és a környezetre gyakorolt hatásainak értékelésére vonatkozó, teljes életciklusukra kiterjedő – beleértve a lehetséges baleseteket is – multidiszciplináris megközelítést alkalmazó, megfelelő vizsgálati eljárások és metrológiai szabványok mielőbbi kidolgozását;

| 20. | kéri a nanoanyagok életciklusuk során tapasztalható környezeti, egészségi és biztonsági aspektusaira vonatkozó kutatások finanszírozásának jelentős növelését, pl. külön európai alap létrehozása révén a hetedik kutatási keretprogramon belül; kifejezetten kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a 7. keretprogram értékelési kritériumait annak érdekében, hogy a 7. keretprogram lényegesen több olyan kutatást vonzzon és finanszírozzon, amely a nanoanyagok értékelésére vonatkozó tudományos módszertan javítására irányul; |
| --- | --- |

20.

kéri a nanoanyagok életciklusuk során tapasztalható környezeti, egészségi és biztonsági aspektusaira vonatkozó kutatások finanszírozásának jelentős növelését, pl. külön európai alap létrehozása révén a hetedik kutatási keretprogramon belül; kifejezetten kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a 7. keretprogram értékelési kritériumait annak érdekében, hogy a 7. keretprogram lényegesen több olyan kutatást vonzzon és finanszírozzon, amely a nanoanyagok értékelésére vonatkozó tudományos módszertan javítására irányul;

| 21. | kéri a Bizottságot, hogy vagy meglévő mechanizmusok alkalmazásával (pl. a REACH nanoanyagokkal foglalkozó illetékes hatóságok alcsoportja) vagy adott esetben új mechanizmusok kialakításával mozdítsa elő a tagállamok közötti koordinációt és cseréket a nanoanyagokkal kapcsolatos kutatás és fejlesztés, kockázatértékelés, iránymutatások kidolgozása és szabályozás területén; |
| --- | --- |

21.

kéri a Bizottságot, hogy vagy meglévő mechanizmusok alkalmazásával (pl. a REACH nanoanyagokkal foglalkozó illetékes hatóságok alcsoportja) vagy adott esetben új mechanizmusok kialakításával mozdítsa elő a tagállamok közötti koordinációt és cseréket a nanoanyagokkal kapcsolatos kutatás és fejlesztés, kockázatértékelés, iránymutatások kidolgozása és szabályozás területén;

| 22. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mielőbb javasolják egy állandó, független európai hálózat létrehozását, amelynek feladata a nanotechnológiák és nanoanyagok felügyelete lenne, valamint javasoljanak e felügyelet módszereivel (nevezetesen a metrológiával, felderítéssel, toxicitással és járványtannal) foglalkozó alapkutatási és alkalmazott kutatási programot; |
| --- | --- |

22.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mielőbb javasolják egy állandó, független európai hálózat létrehozását, amelynek feladata a nanotechnológiák és nanoanyagok felügyelete lenne, valamint javasoljanak e felügyelet módszereivel (nevezetesen a metrológiával, felderítéssel, toxicitással és járványtannal) foglalkozó alapkutatási és alkalmazott kutatási programot;

| 23. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy indítsanak az egész EU-ra kiterjedő nyilvános vitát a nanotechnológiákról és nanoanyagokról, valamint a nanoanyagokkal kapcsolatos szabályozási szempontokról; |
| --- | --- |

23.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy indítsanak az egész EU-ra kiterjedő nyilvános vitát a nanotechnológiákról és nanoanyagokról, valamint a nanoanyagokkal kapcsolatos szabályozási szempontokról;

| 24. | elismeri, hogy fel kell számolni a szabadalmakhoz való hozzáférés akadályait különösen a mikro- és kis- és középvállalkozások esetében, és egyúttal kéri, hogy a szabadalmi jogokat korlátozzák a nanoanyagok bizonyos alkalmazásaira és előállítási módszereire, és csak kivételes esetben terjesszék ki magukra a nanoanyagokra, ezáltal elkerülve az innovációk megfojtását; |
| --- | --- |

24.

elismeri, hogy fel kell számolni a szabadalmakhoz való hozzáférés akadályait különösen a mikro- és kis- és középvállalkozások esetében, és egyúttal kéri, hogy a szabadalmi jogokat korlátozzák a nanoanyagok bizonyos alkalmazásaira és előállítási módszereire, és csak kivételes esetben terjesszék ki magukra a nanoanyagokra, ezáltal elkerülve az innovációk megfojtását;

| 25. | úgy véli, hogy megfelelő időben szigorú etikai útmutatást kell kidolgozni, különösen a nanomedicinára vonatkozóan, amely magában foglalja a magánélet tiszteletben tartását, a szabad és tájékozott beleegyezést, az emberi testet érintő nem terápiás célú beavatkozások korlátait, ugyanakkor ösztönözve ezt az ígéretes interdiszciplináris területet, amely olyan úttörő technológiákat fejleszt ki – mint például a molekuláris képalkotás és diagnosztika –, amelyek látványosan előmozdíthatják a korai diagnózist és számos betegség intelligens és hatásos kezelését; kéri az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoportot, hogy fejtse ki véleményét e témával kapcsolatban a nanomedicina etikai vonatkozásairól szóló 2007. január 17-i, 21. számú véleményükre támaszkodva, illetve figyelembe véve az EU nemzeti etikai testületei által kibocsátott etikai véleményeket, valamint a nemzetközi szervezetek, például az UNESCO munkáját; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy megfelelő időben szigorú etikai útmutatást kell kidolgozni, különösen a nanomedicinára vonatkozóan, amely magában foglalja a magánélet tiszteletben tartását, a szabad és tájékozott beleegyezést, az emberi testet érintő nem terápiás célú beavatkozások korlátait, ugyanakkor ösztönözve ezt az ígéretes interdiszciplináris területet, amely olyan úttörő technológiákat fejleszt ki – mint például a molekuláris képalkotás és diagnosztika –, amelyek látványosan előmozdíthatják a korai diagnózist és számos betegség intelligens és hatásos kezelését; kéri az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoportot, hogy fejtse ki véleményét e témával kapcsolatban a nanomedicina etikai vonatkozásairól szóló 2007. január 17-i, 21. számú véleményükre támaszkodva, illetve figyelembe véve az EU nemzeti etikai testületei által kibocsátott etikai véleményeket, valamint a nemzetközi szervezetek, például az UNESCO munkáját;

| 26. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak külön figyelmet a nanotechnológia fejlesztésének társadalmi dimenziójára; megállapítja továbbá, hogy a lehető legkorábbi szakasztól kezdve biztosítani kell az érintett szociális partnerek aktív részvételét; |
| --- | --- |

26.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak külön figyelmet a nanotechnológia fejlesztésének társadalmi dimenziójára; megállapítja továbbá, hogy a lehető legkorábbi szakasztól kezdve biztosítani kell az érintett szociális partnerek aktív részvételét;

| 27. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az olyan jogszabályok felülvizsgálatának szükségességét, amelyek az égési folyamatok melléktermékeiként, költséghatékony módon, véletlenül keletkező nanoanyagokkal foglalkoznak; |
| --- | --- |

27.

felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az olyan jogszabályok felülvizsgálatának szükségességét, amelyek az égési folyamatok melléktermékeiként, költséghatékony módon, véletlenül keletkező nanoanyagokkal foglalkoznak;

| 28. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

28.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 306 E, 2006.12.15., 426. o.

(2)  A nanotudományok eredményeként létrejött és nanotechnológiával készült termékek létező és javasolt meghatározásainak tudományos vetületeiről szóló vélemény; 2007. november 29.; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_012.pdf Továbbá a Bizottság szolgálatainak kísérő tájékoztatója a nanotudományok eredményeként létrejött és nanotechnológiával készült termékek létező és javasolt meghatározásainak tudományos vetületeiről szóló SCENIHR-véleményről.; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_oc_012.pdf A kockázatértékelés módszertanának megfelelősége az új és létező anyagok nanoanyag-kockázatának meghatározására vonatkozó műszaki útmutatók tekintetében készült vélemény; 2007. június 21-22.; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_010.pdf A mesterségesen előállított és járulékos, nanotechnológiát tartalmazó termékek potenciális kockázatainak értékelésére felhasználható meglévő módszerek alkalmasságáról szóló (nyilvános konzultációt követően) módosított vélemény; 2006. március 10.; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_003b.pdf Vélemény a nanotechnológiai termékek kockázatértékeléséről; 2009. január 19.; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_023.pdf

(3)  Vélemény a nanoanyagok kozmetikai termékekben történő használatáról; 2007. december 18.; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_sccp/docs/sccp_o_123.pdf

(4)  21. számú, 2007. január 17-i vélemény.

(5)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

(6)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

(7)  HL L 183., 1989.6.29., 1. o.

(8)  HL L 11., 2002.1.15., 4. o.

(9)  HL L 262., 1976.9.27., 169. o.

(10)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

(11)  HL L 354., 2008.12.31., 16. o.

(12)  HL L 109., 2000.5.6., 29. o.

(13)  HL L 268., 2003.10.18., 24. o.

(14)  HL L 43., 1997.2.14., 1. o.

(15)  HL L 353., 2008.12.31., 1. o.

(16)  HL L 24., 2008.01.29., 8. o.

(17)  HL L 327., 2000.12.22., 1. o.

(18)  HL L 114., 2006.4.27., 9. o.

(19)  HL L 376., 2006.12.27., 21. o.

(20)  A Bizottság 2000. február 2-i közleménye az elővigyázatosság elvéről (COM(2000)0001).

(21)  Az Európai Parlament 2009. március 25-i álláspontja, Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0158.

(22)  Az Európai Parlament 2009. március 24-i álláspontja, Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0171.

(23)  A hulladékjegyzéknek a hulladékokról szóló 75/442/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének a) pontja értelmében történő meghatározásáról szóló 94/3/EK határozat, valamint a veszélyes hulladékok jegyzékének a veszélyes hulladékokról szóló 91/689/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének (4) bekezdése értelmében történő meghatározásáról szóló 94/904/EK tanácsi határozat felváltásáról szóló, 2000. május 3-i 2000/532/EK bizottsági határozat (HL L 226., 2000.9.6., 3. o.).

(24)  A hulladékok hulladéklerakókban történő átvétele kritériumainak és eljárásainak az 1999/31/EK irányelv II. mellékletének 16. cikke alapján történő megállapításáról szóló, 2002. december 19-i 2003/33/EK tanácsi határozat (HL L 11., 2003.1.16., 27. o.).

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/90 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/90

---

2009. április 24., péntekigÉves vita a 2008-ban elért haladásról a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térségben

P6_TA(2009)0329

Az Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülésen alapuló térség megvalósulását illetően elért 2008. évi haladásról szóló éves vitáról (az EU-Szerződés 2. és 39. cikke)

2010/C 184 E/19

Az Európai Parlament,

tekintettel az EU-Szerződés 2., 6. és 39. cikkére, valamint az EK-Szerződés 13., 17–22., 61–69., 255. és 286. cikkére, amelyek az EU és a Közösség mint a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség fejlődésének legfontosabb jogalapját képezik,

tekintettel a Tanácshoz (B6-0489/2008) és a Bizottsághoz (B6-0494/2008) intézett, a 2008. december 17-i plenáris ülésen megvitatott szóbeli választ igénylő kérdésekre,

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel az Amszterdami Szerződés hatálybalépése után tíz évvel:






  — | a jog érvényesülésével, a szabadsággal és a biztonsággal kapcsolatos uniós vívmányok jelentős mértékben bővültek, megerősítvén a tagállamok azon döntését, hogy az Európai Unió intézményeit az uniós polgárok szabadságának, biztonságának és a jog érvényesülésének biztosítására széles körben bevonják az e területre vonatkozó döntéshozatalba, |
| --- | --- | --- |

A.

mivel az Amszterdami Szerződés hatálybalépése után tíz évvel:

—

a jog érvényesülésével, a szabadsággal és a biztonsággal kapcsolatos uniós vívmányok jelentős mértékben bővültek, megerősítvén a tagállamok azon döntését, hogy az Európai Unió intézményeit az uniós polgárok szabadságának, biztonságának és a jog érvényesülésének biztosítására széles körben bevonják az e területre vonatkozó döntéshozatalba,

| — | az uniós polgárok az Eurobarométer időszakos felmérései szerint egyre inkább úgy érzik, hogy az uniós szintű fellépések hozzáadott értéket képviselnek a pusztán nemzeti szintűekhez képest, és a polgárok kétharmada támogatja azokat az uniós szintű intézkedéseket, amelyek az alapvető jogok (többek között a gyermekek jogainak) védelmét, valamint a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelmet segítik elő, és mindössze 18 %-uk véli úgy, hogy az uniós szintű fellépés nem jár további haszonnal, |
| --- | --- |

—

az uniós polgárok az Eurobarométer időszakos felmérései szerint egyre inkább úgy érzik, hogy az uniós szintű fellépések hozzáadott értéket képviselnek a pusztán nemzeti szintűekhez képest, és a polgárok kétharmada támogatja azokat az uniós szintű intézkedéseket, amelyek az alapvető jogok (többek között a gyermekek jogainak) védelmét, valamint a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelmet segítik elő, és mindössze 18 %-uk véli úgy, hogy az uniós szintű fellépés nem jár további haszonnal,

| B. | mivel a fent említett pozitív tényezők nem ellensúlyozzák:






  — | az uniós döntéshozatali folyamat állandó jogi gyengeségét és összetettségét, különösen a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén, amelyhez uniós szinten nem áll rendelkezésre megfelelő demokratikus és bírósági ellenőrzés, |
| --- | --- | --- |

B.

mivel a fent említett pozitív tényezők nem ellensúlyozzák:

—

az uniós döntéshozatali folyamat állandó jogi gyengeségét és összetettségét, különösen a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén, amelyhez uniós szinten nem áll rendelkezésre megfelelő demokratikus és bírósági ellenőrzés,

| — | a tagállamok többségének attól való vonakodását, hogy az alapvető jogokkal és a polgárok jogaival kapcsolatos politikákat megerősítsék; ugyanakkor egyre fontosabbnak tűnik, hogy az ugyanazon tagállamon belüli kettős normák elkerülése érdekében ne csupán a határokon átnyúló esetek kerüljenek a középpontba, |
| --- | --- |

—

a tagállamok többségének attól való vonakodását, hogy az alapvető jogokkal és a polgárok jogaival kapcsolatos politikákat megerősítsék; ugyanakkor egyre fontosabbnak tűnik, hogy az ugyanazon tagállamon belüli kettős normák elkerülése érdekében ne csupán a határokon átnyúló esetek kerüljenek a középpontba,

| — | egy közös uniós bevándorlási és menekültügyi politika kialakításának és helyes végrehajtásának további szükségét, ami a hágai programban és az Európai Bevándorlási és Menekültügyi Paktumban megállapított menetrendhez képest késedelmet szenved, |
| --- | --- |

—

egy közös uniós bevándorlási és menekültügyi politika kialakításának és helyes végrehajtásának további szükségét, ami a hágai programban és az Európai Bevándorlási és Menekültügyi Paktumban megállapított menetrendhez képest késedelmet szenved,

| — | azokat a nehézségeket, amelyekkel a Bizottság szembesül a közelmúltban elfogadott számos közösségi jogszabály időben történő és megfelelő átültetésének biztosítása során, amivel egyidejűleg jelentős mennyiségű levelezést és panaszt, valamint a jogsértési esetek növekvő számát is kell kezelnie, |
| --- | --- |

—

azokat a nehézségeket, amelyekkel a Bizottság szembesül a közelmúltban elfogadott számos közösségi jogszabály időben történő és megfelelő átültetésének biztosítása során, amivel egyidejűleg jelentős mennyiségű levelezést és panaszt, valamint a jogsértési esetek növekvő számát is kell kezelnie,

| — | az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek szélesebb körű bevonásának szükségességét az uniós jogszabályok valós hatásainak értékelésébe, |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek szélesebb körű bevonásának szükségességét az uniós jogszabályok valós hatásainak értékelésébe,

| — | a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség valamennyi politikájában a civil társadalom képviselői és egyéb érintettek hálózatának még mindig nem megfelelő fejlettségét; érdemes megjegyezni, hogy a tagállamok igazságügy-miniszterei csak nemrégiben határozták el, hogy olyan hálózatot hoznak létre, amelynek célja nemzeti jogszabályaik kölcsönös erősítése, és hogy ugyanezt a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése térségének egyéb területein is meg kellene tenni, |
| --- | --- |

—

a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség valamennyi politikájában a civil társadalom képviselői és egyéb érintettek hálózatának még mindig nem megfelelő fejlettségét; érdemes megjegyezni, hogy a tagállamok igazságügy-miniszterei csak nemrégiben határozták el, hogy olyan hálózatot hoznak létre, amelynek célja nemzeti jogszabályaik kölcsönös erősítése, és hogy ugyanezt a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése térségének egyéb területein is meg kellene tenni,

| — | az uniós ügynökségek közötti együttműködés lassú fejlődését, továbbá hogy fennáll a veszély, hogy az egyéb uniós szintű operatív testületek számának megsokszorozódásával a helyzet még összetettebbé válik, |
| --- | --- |

—

az uniós ügynökségek közötti együttműködés lassú fejlődését, továbbá hogy fennáll a veszély, hogy az egyéb uniós szintű operatív testületek számának megsokszorozódásával a helyzet még összetettebbé válik,

| C. | mivel fontos emlékeztetni:






  — | a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósulását illetően elért 2007. évi haladásról szóló éves vitáról szóló 2008. szeptember 25-i állásfoglalás ( az EU Szerződés 2. és 39. cikke) (1) Parlament általi elfogadása után, illetve a 2008. decemberi plenáris ülésen az alapvető jogok Európai Unión belüli védelméről és a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térségben elért haladásról folytatott vita során a Tanács és a Bizottság által elfoglalt óvatos álláspontra, |
| --- | --- | --- |

C.

mivel fontos emlékeztetni:

—

a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósulását illetően elért 2007. évi haladásról szóló éves vitáról szóló 2008. szeptember 25-i állásfoglalás ( az EU Szerződés 2. és 39. cikke) (1) Parlament általi elfogadása után, illetve a 2008. decemberi plenáris ülésen az alapvető jogok Európai Unión belüli védelméről és a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térségben elért haladásról folytatott vita során a Tanács és a Bizottság által elfoglalt óvatos álláspontra,

| — | arra, hogy a nemzeti parlamentek támogatják a szélesebb körű parlamentközi együttműködést, különösen a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség területén, amint azt jól szemlélteti részvételük az általános vitákban, valamint egyedi alkalmakkor, például az átláthatósággal kapcsolatos uniós szabályok felülvizsgálatával, a terrorizmus elleni küzdelemről szóló, 2002. június 13-i 2002/475/IB tanácsi kerethatározattal (2), az új uniós PNR-jogszabállyal (3), az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (4), a menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló, 2003. január 27-i 2003/9/EK tanácsi irányelv értékelésével (5) és a büntető- és polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés végrehajtásával kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

arra, hogy a nemzeti parlamentek támogatják a szélesebb körű parlamentközi együttműködést, különösen a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség területén, amint azt jól szemlélteti részvételük az általános vitákban, valamint egyedi alkalmakkor, például az átláthatósággal kapcsolatos uniós szabályok felülvizsgálatával, a terrorizmus elleni küzdelemről szóló, 2002. június 13-i 2002/475/IB tanácsi kerethatározattal (2), az új uniós PNR-jogszabállyal (3), az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (4), a menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló, 2003. január 27-i 2003/9/EK tanácsi irányelv értékelésével (5) és a büntető- és polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés végrehajtásával kapcsolatban,

| 1. | felhívja azokat a tagállamokat, amelyek még nem ratifikálták a Lisszaboni Szerződést, hogy ezt mielőbb tegyék meg, mivel ez megoldja majd a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése térségének területén fennálló legfontosabb hiányosságokat azáltal, hogy:






  — | egységesebb, átláthatóbb és jogilag megfelelő keretet hoz létre, |
| --- | --- | --- |

1.

felhívja azokat a tagállamokat, amelyek még nem ratifikálták a Lisszaboni Szerződést, hogy ezt mielőbb tegyék meg, mivel ez megoldja majd a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése térségének területén fennálló legfontosabb hiányosságokat azáltal, hogy:

—

egységesebb, átláthatóbb és jogilag megfelelő keretet hoz létre,

| — | megerősíti az alapvető jogok védelmét, kötelezővé téve az Európai Unió Alapjogi Chartáját (a Charta), és lehetővé téve az EU számára, hogy csatlakozzék az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló európai egyezményhez, |
| --- | --- |

—

megerősíti az alapvető jogok védelmét, kötelezővé téve az Európai Unió Alapjogi Chartáját (a Charta), és lehetővé téve az EU számára, hogy csatlakozzék az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló európai egyezményhez,

| — | jogokkal ruházza fel az uniós polgárokat és a civil társadalmat a jogalkotási folyamatba való bevonásuk és az Európai Unió Bíróságához való szélesebb körű hozzáférésük biztosítása révén, |
| --- | --- |

—

jogokkal ruházza fel az uniós polgárokat és a civil társadalmat a jogalkotási folyamatba való bevonásuk és az Európai Unió Bíróságához való szélesebb körű hozzáférésük biztosítása révén,

| — | bevonja az Európai Parlamentet és a nemzeti parlamenteket az uniós politikák értékelésébe, ezáltal elszámoltathatóbbá teszi az európai és a nemzeti közigazgatást; |
| --- | --- |

—

bevonja az Európai Parlamentet és a nemzeti parlamenteket az uniós politikák értékelésébe, ezáltal elszámoltathatóbbá teszi az európai és a nemzeti közigazgatást;

| 2. | felhívja az Európai Tanácsot, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy:






  a) | hivatalosan vonják be az újonnan megválasztott Európai Parlamentet a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó következő, a 2010–2014 közötti időre szóló többéves program elfogadásába, mivel e programot a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után jórészt a Tanács és a Parlament fogja végrehajtani az együttdöntési eljárásnak megfelelően; mivel egy ilyen többéves programnak jóval túl kell mutatnia a tanácsi „jövő munkacsoportok” jelentéseiben szereplő javaslatokon, be kell vonni a nemzeti parlamenteket is, hiszen jelentős szerepet kell betölteniük a célkitűzések meghatározásában és azok nemzeti szintű végrehajtásában; |
| --- | --- | --- |

2.

felhívja az Európai Tanácsot, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy:

a)

hivatalosan vonják be az újonnan megválasztott Európai Parlamentet a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó következő, a 2010–2014 közötti időre szóló többéves program elfogadásába, mivel e programot a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után jórészt a Tanács és a Parlament fogja végrehajtani az együttdöntési eljárásnak megfelelően; mivel egy ilyen többéves programnak jóval túl kell mutatnia a tanácsi „jövő munkacsoportok” jelentéseiben szereplő javaslatokon, be kell vonni a nemzeti parlamenteket is, hiszen jelentős szerepet kell betölteniük a célkitűzések meghatározásában és azok nemzeti szintű végrehajtásában;

| b) | összpontosítsanak a jövőbeli többéves programra, elsősorban pedig az alapvető jogok és a polgári jogok helyzetének javítására, amint azt az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban (2004–2008) szóló, 2009. január 14-i jelentésében (6) a közelmúltban javasolta, azáltal, hogy továbbfejlesztik a Chartában rögzített, az intézmények által 2000-ben Nizzában, majd 2007. december 12-én Strasbourgban kinyilvánított célkitűzéseket és alapelveket; |
| --- | --- |

b)

összpontosítsanak a jövőbeli többéves programra, elsősorban pedig az alapvető jogok és a polgári jogok helyzetének javítására, amint azt az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban (2004–2008) szóló, 2009. január 14-i jelentésében (6) a közelmúltban javasolta, azáltal, hogy továbbfejlesztik a Chartában rögzített, az intézmények által 2000-ben Nizzában, majd 2007. december 12-én Strasbourgban kinyilvánított célkitűzéseket és alapelveket;

| 3. | sürgősnek és helyénvalónak véli, hogy a Bizottság:






  a) | sürgős kezdeményezéseket tegyen a polgárokat megillető jogok – így a diplomáciai és konzuli védelemhez, valamint a szabad mozgáshoz és letelepedéshez való jog – védelmének javítására; |
| --- | --- | --- |

3.

sürgősnek és helyénvalónak véli, hogy a Bizottság:

a)

sürgős kezdeményezéseket tegyen a polgárokat megillető jogok – így a diplomáciai és konzuli védelemhez, valamint a szabad mozgáshoz és letelepedéshez való jog – védelmének javítására;

| b) | mechanizmust dolgozzon ki a polgároknak az uniós polgárság tartalmi meghatározásába való szélesebb körű bevonására, konzultációs mechanizmus kifejlesztése és az érintettek hálózatainak támogatása révén; |
| --- | --- |

b)

mechanizmust dolgozzon ki a polgároknak az uniós polgárság tartalmi meghatározásába való szélesebb körű bevonására, konzultációs mechanizmus kifejlesztése és az érintettek hálózatainak támogatása révén;

| c) | teljes programot terjesszen elő az alperesek eljárási jogainak megerősítését célzó uniós intézkedésekre és a tárgyalást megelőző, illetve azt követő szakaszhoz szükséges garanciákra, különösen azon esetekben, amikor nem az érintett ország állampolgáráról van szó, továbbá általánosságban fejlessze az EU büntető igazságszolgáltatás és a biztonsági intézkedések átvilágítását a polgárokat megillető jogok tekintetében; |
| --- | --- |

c)

teljes programot terjesszen elő az alperesek eljárási jogainak megerősítését célzó uniós intézkedésekre és a tárgyalást megelőző, illetve azt követő szakaszhoz szükséges garanciákra, különösen azon esetekben, amikor nem az érintett ország állampolgáráról van szó, továbbá általánosságban fejlessze az EU büntető igazságszolgáltatás és a biztonsági intézkedések átvilágítását a polgárokat megillető jogok tekintetében;

| d) | rendszeresen gyűjtse és tegye közzé a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos főbb politikák fejlődésével kapcsolatos valamennyi lényeges semleges adatot – ideértve a migrációs mozgásokra, a szervezett bűnözés és főként a terrorizmus alakulására vonatkozókat (lásd az EU 2008-as szervezett bűnözésre vonatkozó fenyegetésértékelését (OCTA) és az Europol által 2008-ban készített, „A terrorizmus helyzete az EU-ban és 2008-as előrejelzési jelentés” című dokumentumot (TE-SAT)); |
| --- | --- |

d)

rendszeresen gyűjtse és tegye közzé a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos főbb politikák fejlődésével kapcsolatos valamennyi lényeges semleges adatot – ideértve a migrációs mozgásokra, a szervezett bűnözés és főként a terrorizmus alakulására vonatkozókat (lásd az EU 2008-as szervezett bűnözésre vonatkozó fenyegetésértékelését (OCTA) és az Europol által 2008-ban készített, „A terrorizmus helyzete az EU-ban és 2008-as előrejelzési jelentés” című dokumentumot (TE-SAT));

| e) | a lehető leghamarabb mutassa be az európai uniós „kék kártya” harmadik országokbeli munkavállalói kategóriáiról, köztük az idénymunkásokról, a vállalatokon belül áthelyezett személyekről és a fizetett gyakornokokról szóló, valamint a FRONTEX megbízatásáról szóló, kidolgozás alatt álló jogi eszközöket; különösen biztosítsa, hogy a FRONTEX megfelelő forrásokkal rendelkezzen céljai eléréséhez, valamint hogy a Parlament teljes körű tájékoztatást kapjon a bevándorlással kapcsolatban harmadik országokkal kötendő megállapodásokról folytatott tárgyalásokról; |
| --- | --- |

e)

a lehető leghamarabb mutassa be az európai uniós „kék kártya” harmadik országokbeli munkavállalói kategóriáiról, köztük az idénymunkásokról, a vállalatokon belül áthelyezett személyekről és a fizetett gyakornokokról szóló, valamint a FRONTEX megbízatásáról szóló, kidolgozás alatt álló jogi eszközöket; különösen biztosítsa, hogy a FRONTEX megfelelő forrásokkal rendelkezzen céljai eléréséhez, valamint hogy a Parlament teljes körű tájékoztatást kapjon a bevándorlással kapcsolatban harmadik országokkal kötendő megállapodásokról folytatott tárgyalásokról;

| f) | dolgozzon ki Európa számára egy belső, a nemzeti biztonsági terveket kiegészítő biztonságpolitikát annak érdekében, hogy az uniós polgároknak és a nemzeti parlamenteknek világos képe legyen az unió fellépéseinek hozzáadott értékéről; erősítse meg különösen a szervezett bűnözés egyes formái – így a számítógépes bűnözés, az emberkereskedelem, a gyermekek szexuális kizsákmányolása és a korrupció – elleni küzdelemmel kapcsolatos uniós politikát azáltal, hogy hathatós intézkedéseket hoz és a mérhető eredmények elérésére minden rendelkezésre álló együttműködési eszközt bevet, beleértve a nemzetközi bűnszervezetek pénzeszközeinek és vagyonának elkobzásáról, valamint azok szociális célokra való felhasználásáról szóló jogi eszköz elfogadására irányuló intézkedéseket is; |
| --- | --- |

f)

dolgozzon ki Európa számára egy belső, a nemzeti biztonsági terveket kiegészítő biztonságpolitikát annak érdekében, hogy az uniós polgároknak és a nemzeti parlamenteknek világos képe legyen az unió fellépéseinek hozzáadott értékéről; erősítse meg különösen a szervezett bűnözés egyes formái – így a számítógépes bűnözés, az emberkereskedelem, a gyermekek szexuális kizsákmányolása és a korrupció – elleni küzdelemmel kapcsolatos uniós politikát azáltal, hogy hathatós intézkedéseket hoz és a mérhető eredmények elérésére minden rendelkezésre álló együttműködési eszközt bevet, beleértve a nemzetközi bűnszervezetek pénzeszközeinek és vagyonának elkobzásáról, valamint azok szociális célokra való felhasználásáról szóló jogi eszköz elfogadására irányuló intézkedéseket is;

| g) | folytassa a bírósági határozatok kölcsönös elismerése elvének érvényesítését mind a polgári, mind a büntetőjogi igazságszolgáltatás területén, a bírósági eljárás minden szakaszában, különösen a büntető igazságszolgáltatás vonatkozásában annak biztosítására, hogy a bizonyítékok elismerésére és kölcsönös elfogadására egy egész EU-ra kiterjedő rendszer jöjjön létre, amely teljes mértékben tiszteletben tartja az alapvető jogokat; |
| --- | --- |

g)

folytassa a bírósági határozatok kölcsönös elismerése elvének érvényesítését mind a polgári, mind a büntetőjogi igazságszolgáltatás területén, a bírósági eljárás minden szakaszában, különösen a büntető igazságszolgáltatás vonatkozásában annak biztosítására, hogy a bizonyítékok elismerésére és kölcsönös elfogadására egy egész EU-ra kiterjedő rendszer jöjjön létre, amely teljes mértékben tiszteletben tartja az alapvető jogokat;

| h) | a kölcsönös elismerés fejlesztését egészítse ki olyan intézkedésekkel, amelyek megerősítik a kölcsönös bizalmat, különösen azáltal, hogy valamelyest közelítik egymáshoz a büntető anyagi jogot és a büntetőeljárási jogot, az eljárási jogokat, javítják az igazságszolgáltatási rendszerek működésének kölcsönös értékelését és tökéletesítik az igazságszolgáltatási szakmán belüli kölcsönös bizalom megerősítésének módozatait, például az igazságügyi képzés bővítése és a hálózatok kialakításának támogatása révén; |
| --- | --- |

h)

a kölcsönös elismerés fejlesztését egészítse ki olyan intézkedésekkel, amelyek megerősítik a kölcsönös bizalmat, különösen azáltal, hogy valamelyest közelítik egymáshoz a büntető anyagi jogot és a büntetőeljárási jogot, az eljárási jogokat, javítják az igazságszolgáltatási rendszerek működésének kölcsönös értékelését és tökéletesítik az igazságszolgáltatási szakmán belüli kölcsönös bizalom megerősítésének módozatait, például az igazságügyi képzés bővítése és a hálózatok kialakításának támogatása révén;

| i) | dolgozzon ki hiteles politikán alapuló, átlátható és hatékony uniós külső stratégiát a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségére vonatkozóan, különösen azon területeken, amelyeken a Közösség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik, például a visszafogadási megállapodások, a külső határok védelme és a vízumpolitika terén (mint az USA vízummentessége ügyében is); |
| --- | --- |

i)

dolgozzon ki hiteles politikán alapuló, átlátható és hatékony uniós külső stratégiát a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségére vonatkozóan, különösen azon területeken, amelyeken a Közösség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik, például a visszafogadási megállapodások, a külső határok védelme és a vízumpolitika terén (mint az USA vízummentessége ügyében is);

| j) | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel történő rendszeres konzultációra a bűnügyekkel kapcsolatos rendőrségi és igazságügyi együttműködésre vonatkozó nemzetközi megállapodások esetében is, mivel ennek a Tanács által a közelmúltban történt elutasítása ellentétes a lojális együttműködés és az EU demokratikus elszámoltathatóságának elvével; felhívja a Bizottságot, hogy különösen ismertesse a harmadik országokkal a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről és kiadatásról kötött megállapodásokkal kapcsolatos külön EU politika kidolgozásának jelenlegi kritériumait, figyelembe véve az uniós polgárok és az érintett harmadik ország állampolgárai közötti megkülönböztetésmentesség elvét; |
| --- | --- |

j)

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel történő rendszeres konzultációra a bűnügyekkel kapcsolatos rendőrségi és igazságügyi együttműködésre vonatkozó nemzetközi megállapodások esetében is, mivel ennek a Tanács által a közelmúltban történt elutasítása ellentétes a lojális együttműködés és az EU demokratikus elszámoltathatóságának elvével; felhívja a Bizottságot, hogy különösen ismertesse a harmadik országokkal a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről és kiadatásról kötött megállapodásokkal kapcsolatos külön EU politika kidolgozásának jelenlegi kritériumait, figyelembe véve az uniós polgárok és az érintett harmadik ország állampolgárai közötti megkülönböztetésmentesség elvét;

| k) | külön jogszabályt vezessen be, amely diplomáciai és konzuli védelmet biztosít valamennyi uniós polgár számára attól függetlenül, hogy a szóban forgó tagállam rendelkezik-e képviselettel a harmadik ország területén; |
| --- | --- |

k)

külön jogszabályt vezessen be, amely diplomáciai és konzuli védelmet biztosít valamennyi uniós polgár számára attól függetlenül, hogy a szóban forgó tagállam rendelkezik-e képviselettel a harmadik ország területén;

| l) | terjesszen elő új javaslatokat annak érdekében, hogy eleget tegyen a Bíróság azon ítéleteinek, amelyeket a természetes és jogi személyek vagyonának befagyasztásával kapcsolatban az alapvető jogok védelméről hozott, tekintettel a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló, 2001. december 27-i 2580/2001/EK tanácsi rendelet (7) 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról szóló tanácsi határozatok mellékleteiben felsorolt személyekkel kapcsolatos európai bírósági ítéletekre; |
| --- | --- |

l)

terjesszen elő új javaslatokat annak érdekében, hogy eleget tegyen a Bíróság azon ítéleteinek, amelyeket a természetes és jogi személyek vagyonának befagyasztásával kapcsolatban az alapvető jogok védelméről hozott, tekintettel a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló, 2001. december 27-i 2580/2001/EK tanácsi rendelet (7) 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról szóló tanácsi határozatok mellékleteiben felsorolt személyekkel kapcsolatos európai bírósági ítéletekre;

| m) | erősítse a tagállamok közigazgatása közötti kölcsönös bizalmat és szolidaritást a következők révén:






  — | az igazságügyi és rendőrségi együttműködés magasabb szintű minőségi normáinak (8) meghatározása az Európa Tanáccsal együttműködésben; |
| --- | --- | --- |

m)

erősítse a tagállamok közigazgatása közötti kölcsönös bizalmat és szolidaritást a következők révén:

—

az igazságügyi és rendőrségi együttműködés magasabb szintű minőségi normáinak (8) meghatározása az Európa Tanáccsal együttműködésben;

| — | a schengeni együttműködéssel és a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatban már meglévő kölcsönös értékelési mechanizmusok megerősítése és demokratikusabbá tétele; |
| --- | --- |

—

a schengeni együttműködéssel és a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatban már meglévő kölcsönös értékelési mechanizmusok megerősítése és demokratikusabbá tétele;

| — | a tagállamok között Schengen kapcsán létrehozott kölcsönös értékelési és segítségnyújtási modell kiterjesztése a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térségére vonatkozó valamennyi olyan politikára, amely más tagállamok vagy harmadik országok állampolgárait érinti (így például a migrációs és integrációs politikára, ugyanakkor a terrorizmus és radikalizálódás elleni programokra is); |
| --- | --- |

—

a tagállamok között Schengen kapcsán létrehozott kölcsönös értékelési és segítségnyújtási modell kiterjesztése a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térségére vonatkozó valamennyi olyan politikára, amely más tagállamok vagy harmadik országok állampolgárait érinti (így például a migrációs és integrációs politikára, ugyanakkor a terrorizmus és radikalizálódás elleni programokra is);

| n) | biztosítsa a meglévő és a jövőbeli EU-ügynökségek – így az Europol, az Eurojust, a FRONTEX és a Cepol – szélesebb körű koordinációját és egymást kiegészítő jellegét, mivel e testületeknek túl kell lépniük a kezdetleges és bizonytalan együttműködésen, és szorosabb kapcsolatokat kell kialakítaniuk a megfelelő nemzeti szolgálatokkal azáltal, hogy magasabb szintű hatékonysági és biztonsági normákat érnek el, valamint az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek számára elszámoltathatóbbakká és átláthatóbbakká válnak; |
| --- | --- |

n)

biztosítsa a meglévő és a jövőbeli EU-ügynökségek – így az Europol, az Eurojust, a FRONTEX és a Cepol – szélesebb körű koordinációját és egymást kiegészítő jellegét, mivel e testületeknek túl kell lépniük a kezdetleges és bizonytalan együttműködésen, és szorosabb kapcsolatokat kell kialakítaniuk a megfelelő nemzeti szolgálatokkal azáltal, hogy magasabb szintű hatékonysági és biztonsági normákat érnek el, valamint az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek számára elszámoltathatóbbakká és átláthatóbbakká válnak;

| o) | folyamatosan fejlessze és erősítse a határigazgatással kapcsolatos közös uniós politikát, kiemelve ugyanakkor annak szükségességét, hogy a határokkal kapcsolatos uniós stratégia tekintetében a lehető leghamarabb meghatározásra kerüljön egy globális struktúra, valamint annak módja, hogy hogyan álljanak kölcsönhatásban egymással és működjenek egységként az egymáshoz kapcsolódó programok és projektek, a közöttük fennálló kapcsolatok optimalizálása és az esetleges párhuzamosságok vagy ellentmondások elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

o)

folyamatosan fejlessze és erősítse a határigazgatással kapcsolatos közös uniós politikát, kiemelve ugyanakkor annak szükségességét, hogy a határokkal kapcsolatos uniós stratégia tekintetében a lehető leghamarabb meghatározásra kerüljön egy globális struktúra, valamint annak módja, hogy hogyan álljanak kölcsönhatásban egymással és működjenek egységként az egymáshoz kapcsolódó programok és projektek, a közöttük fennálló kapcsolatok optimalizálása és az esetleges párhuzamosságok vagy ellentmondások elkerülése érdekében;

| 4. | sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges erőfeszítést a folyamatban lévő projektek befejezése és a Vízuminformációs Rendszer (VIS), valamint a Schengeni Információs Rendszer második generációja (SIS II) mielőbbi hatálybalépésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges erőfeszítést a folyamatban lévő projektek befejezése és a Vízuminformációs Rendszer (VIS), valamint a Schengeni Információs Rendszer második generációja (SIS II) mielőbbi hatálybalépésének biztosítása érdekében;

| 5. | javasolja, hogy a Bizottság tartózkodjon az új rendszerek, nevezetesen a be- és kilépési rendszer bevezetéséről szóló jogalkotási javaslatok idő előtti benyújtásától, mielőtt a VIS, valamint a SIS II megkezdené működését; hangsúlyozza, hogy fel kell mérni egy új rendszer felállításának tényleges szükségességét, tekintettel a már meglévő rendszerekkel való nyilvánvaló kölcsönhatásokra; alapvető fontosságúnak tartja a meglévő rendszerek szükséges változtatásainak megvizsgálását, valamint alapos becslés készítését az egész folyamat tényleges költségeiről; |
| --- | --- |

5.

javasolja, hogy a Bizottság tartózkodjon az új rendszerek, nevezetesen a be- és kilépési rendszer bevezetéséről szóló jogalkotási javaslatok idő előtti benyújtásától, mielőtt a VIS, valamint a SIS II megkezdené működését; hangsúlyozza, hogy fel kell mérni egy új rendszer felállításának tényleges szükségességét, tekintettel a már meglévő rendszerekkel való nyilvánvaló kölcsönhatásokra; alapvető fontosságúnak tartja a meglévő rendszerek szükséges változtatásainak megvizsgálását, valamint alapos becslés készítését az egész folyamat tényleges költségeiről;

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy a fenti ajánlásokat, továbbá a Parlament által a 2008. szeptember 25-i és 2009. január 14-i állásfoglalásaiban, valamint az alábbi állásfoglalásokban megfogalmazott ajánlásokat foglalja bele a többéves programra vonatkozó javaslatába:






  — | 2009. április 2-i állásfoglalása (9) az európai állampolgársággal kapcsolatos problémákkal és kilátásokkal; |
| --- | --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot, hogy a fenti ajánlásokat, továbbá a Parlament által a 2008. szeptember 25-i és 2009. január 14-i állásfoglalásaiban, valamint az alábbi állásfoglalásokban megfogalmazott ajánlásokat foglalja bele a többéves programra vonatkozó javaslatába:

—

2009. április 2-i állásfoglalása (9) az európai állampolgársággal kapcsolatos problémákkal és kilátásokkal;

| — | a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelv alkalmazásáról szóló, 2007. szeptember 27-i állásfoglalás (10), |
| --- | --- |

—

a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelv alkalmazásáról szóló, 2007. szeptember 27-i állásfoglalás (10),

| — | az Európai Unió határigazgatása terén teendő újabb lépések előkészítéséről és harmadik országok hasonló tapasztalatairól szóló, 2009. március 10-i állásfoglalás (11), valamint |
| --- | --- |

—

az Európai Unió határigazgatása terén teendő újabb lépések előkészítéséről és harmadik országok hasonló tapasztalatairól szóló, 2009. március 10-i állásfoglalás (11), valamint

| — | a közös európai menekültügyi rendszer jövőjéről szóló, 2009. március 10-i állásfoglalás (12); |
| --- | --- |

—

a közös európai menekültügyi rendszer jövőjéről szóló, 2009. március 10-i állásfoglalás (12);

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0458.

(2)  HL L 164., 2002.6.22., 3. o.

(3)  Az utas-nyilvántartási adatok (PNR) bűnüldözési célú felhasználásáról szóló tanácsi kerethatározatra irányuló javaslat (COM(2007)0654).

(4)  HL L 158., 2004.4.30., 77. o.

(5)  HL L 31., 2003.2.6., 18. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0019.

(7)  HL L 344., 2001.12.28., 70. o.

(8)  Az Európai Parlament ajánlása a Tanácshoz a büntető igazságszolgáltatás minőségéről és a büntetőjognak a tagállamokban történő összehangolásáról (HL C 304 E, 2005.12.1., 109. o.).

(9)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0204.

(10)  HL C 219. E, 2008.8.28., 317. o.

(11)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0085.

(12)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0087.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/94 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/94

---

2009. április 24., péntekigA G20 csúcstalálkozó következtetései

P6_TA(2009)0330

Az Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a G20-csoport 2009. április 2-i londoni csúcstalálkozójáról

2010/C 184 E/20

Az Európai Parlament,

tekintettel a G20-csoport vezetőinek a 2009. április 2-i londoni csúcstalálkozón elfogadott nyilatkozatára (Globális terv a fellendülésről és reformról), valamint a pénzügyi rendszer megerősítéséről és a nemzetközi pénzintézeteken keresztül történő forrásbiztosításról szóló nyilatkozatokra,

tekintettel az OECD világfóruma által vizsgált jogrendszerekről szóló 2009. április 2-i jelentésre a nemzetközileg elfogadott adózási standardok végrehajtásáról, amely kérésre információcserét követel meg minden adóügyben a nemzeti adójog végrehajtása terén,

tekintettel az Európai Tanács 2009. március 19–20-i ülésének elnökségi következtetéseire,

tekintettel az „Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez” című, 2009. március 4-i bizottsági közleményre (COM(2009)0114),

tekintettel az uniós pénzügyi felügyelettel foglalkozó, Jacques de Larosière által vezetett magas szintű munkacsoport 2009. február 25-i jelentésére,

tekintettel „A pénzügyi válságtól a fellendülésig: európai cselekvési keret” című, 2008. október 29-i bizottsági közleményre (COM(2008)0706),

tekintettel az európai gazdasági fellendülés tervéről szóló 2009. március 11-i állásfoglalására (1),

tekintettel „A fejlődő országok támogatása a válság idején” című, 2009. április 8-i bizottsági közleményre (COM(2009)0160),

tekintettel a Nemzetközi Valutaalap (IMF) 2009. márciusban közzétett jelentésére a globális pénzügyi válság alacsony jövedelmű országokra gyakorolt hatásairól,

tekintettel az ENSZ millenniumi fejlesztési céljaira és az uniós tagállamok az éhezés és a szegénység leküzdése melletti elkötelezettségére,

tekintettel az ENSZ Környezetvédelmi Programja keretében készült, 2009. február 16-i„Kiút a válságból – lehetőség” című jelentésre, amely sürgeti a G20-országokat, hogy álljanak elő egy „globális zöld New Deal”-lel,

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) „A pénzügyi és gazdasági válság: a tisztességes munka kilátásai” című 2009. március 24-i jelentésére, amely sürgeti a G20-országokat, hogy terjesszenek elő a szociális gondoskodásra és a munkahelyteremtésre összpontosító, összehangolt ösztönző csomagot,

tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a világ egyre mélyebb recesszióba süllyed, melynek hatásait egyetlen ország és egyetlen ágazat sem kerülheti el, és mivel 2009-ben a gazdasági teljesítmény világszerte gyorsan csökken, és a legoptimistább előrejelzések szerint 2010-re is csak lassú fellendülés várható; |
| --- | --- |

A.

mivel a világ egyre mélyebb recesszióba süllyed, melynek hatásait egyetlen ország és egyetlen ágazat sem kerülheti el, és mivel 2009-ben a gazdasági teljesítmény világszerte gyorsan csökken, és a legoptimistább előrejelzések szerint 2010-re is csak lassú fellendülés várható;

| B. | mivel a pénzügyi válság reálgazdaságra gyakorolt hatásai következtében kivételes gazdasági körülmények léptek fel, amelyek időben történő, célzott, ideiglenes és arányos intézkedéseket és döntéseket tesznek szükségessé annak érdekében, hogy megoldások szülessenek a példa nélküli globális gazdasági és foglalkoztatási helyzetre; |
| --- | --- |

B.

mivel a pénzügyi válság reálgazdaságra gyakorolt hatásai következtében kivételes gazdasági körülmények léptek fel, amelyek időben történő, célzott, ideiglenes és arányos intézkedéseket és döntéseket tesznek szükségessé annak érdekében, hogy megoldások szülessenek a példa nélküli globális gazdasági és foglalkoztatási helyzetre;

| C. | mivel a nemzetközi és európai gazdaság visszaesése elleni küzdelem jelenlegi legnagyobb akadálya a pénzügyi és tőkepiacokon uralkodó bizalomhiány, valamint a növekvő munkanélküliség és a nemzetközi kereskedelem zsugorodása; |
| --- | --- |

C.

mivel a nemzetközi és európai gazdaság visszaesése elleni küzdelem jelenlegi legnagyobb akadálya a pénzügyi és tőkepiacokon uralkodó bizalomhiány, valamint a növekvő munkanélküliség és a nemzetközi kereskedelem zsugorodása;

| D. | mivel a recessziót a lisszaboni és göteborgi célok, valamint a munkanélküliség és az éghajlatváltozás elleni küzdelem és az energiafogyasztás csökkentése melletti globális kötelezettségvállalások előmozdításának lehetőségeként kellene kiaknázni; |
| --- | --- |

D.

mivel a recessziót a lisszaboni és göteborgi célok, valamint a munkanélküliség és az éghajlatváltozás elleni küzdelem és az energiafogyasztás csökkentése melletti globális kötelezettségvállalások előmozdításának lehetőségeként kellene kiaknázni;

| E. | mivel az átfogó gazdaságélénkítési és reformterv a következő célokat foglalja magában: 1. a bizalom, a növekedés és a munkahelyek helyreállítása; 2. a pénzügyi rendszer javítása a hitelezés helyreállítása érdekében; 3. a pénzügyi szabályozás megerősítése és a bizalom újjáépítése; 4. a nemzetközi pénzintézetek reformja és támogatása a válság leküzdése és a jövőbeni válságok megelőzése érdekében; 5. a globális kereskedelem és befektetések ösztönzése és a protekcionizmus elvetése a fellendülés megalapozása érdekében; és 6. befogadó, környezetbarát és fenntartható gazdaság kialakítása; |
| --- | --- |

E.

mivel az átfogó gazdaságélénkítési és reformterv a következő célokat foglalja magában: 1. a bizalom, a növekedés és a munkahelyek helyreállítása; 2. a pénzügyi rendszer javítása a hitelezés helyreállítása érdekében; 3. a pénzügyi szabályozás megerősítése és a bizalom újjáépítése; 4. a nemzetközi pénzintézetek reformja és támogatása a válság leküzdése és a jövőbeni válságok megelőzése érdekében; 5. a globális kereskedelem és befektetések ösztönzése és a protekcionizmus elvetése a fellendülés megalapozása érdekében; és 6. befogadó, környezetbarát és fenntartható gazdaság kialakítása;

| F. | mivel a nemzetközi koordináció elengedhetetlen a globális gazdaság feltámasztásához, majd újjáépítéséhez; |
| --- | --- |

F.

mivel a nemzetközi koordináció elengedhetetlen a globális gazdaság feltámasztásához, majd újjáépítéséhez;

| G. | mivel az euróövezeti tagság bizonyítottan javította az érintett tagállamok gazdasági stabilitását, ami a maastrichti kritériumoknak és a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek való megfelelés érdekében tett erőfeszítéseiknek, valamint gazdaságuk árfolyam-ingadozástól való védettségének köszönhető; |
| --- | --- |

G.

mivel az euróövezeti tagság bizonyítottan javította az érintett tagállamok gazdasági stabilitását, ami a maastrichti kritériumoknak és a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek való megfelelés érdekében tett erőfeszítéseiknek, valamint gazdaságuk árfolyam-ingadozástól való védettségének köszönhető;

| H. | mivel több tagállamban is súlyos problémák jelentkeztek a fizetési mérlegben, és néhány tagállamnak az IMF-től és az Európai Uniótól kellett segítséget kérnie; |
| --- | --- |

H.

mivel több tagállamban is súlyos problémák jelentkeztek a fizetési mérlegben, és néhány tagállamnak az IMF-től és az Európai Uniótól kellett segítséget kérnie;

| I. | mivel a Cotonoui Partnerségi Megállapodás szerinti AKCS–EU együttműködés alapját a millenniumi fejlesztési céloknak, kiváltképpen pedig a rendkívüli szegénység és az éhínség felszámolásának kell képezniük; |
| --- | --- |

I.

mivel a Cotonoui Partnerségi Megállapodás szerinti AKCS–EU együttműködés alapját a millenniumi fejlesztési céloknak, kiváltképpen pedig a rendkívüli szegénység és az éhínség felszámolásának kell képezniük;

| J. | mivel a pénzügyi válság következtében néhány adományozó ország csökkentette a fejlődő országoknak nyújtott hivatalos fejlesztési támogatáshoz (ODA) való pénzügyi hozzájárulását és veszélybe sodorta a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében tett erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

J.

mivel a pénzügyi válság következtében néhány adományozó ország csökkentette a fejlődő országoknak nyújtott hivatalos fejlesztési támogatáshoz (ODA) való pénzügyi hozzájárulását és veszélybe sodorta a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében tett erőfeszítéseket;

| K. | mivel az AKCS-országok a valutabevételeik több mint 50 %-át kitevő áruexporttól függenek, és mivel a pénzügyi válság következtében számos fejlődő országban csökken az export és a pénzbeáramlás, szűkül a hitelhez való hozzáférés, csökkennek a közvetlen külföldi befektetések és zuhan a termékek ára; |
| --- | --- |

K.

mivel az AKCS-országok a valutabevételeik több mint 50 %-át kitevő áruexporttól függenek, és mivel a pénzügyi válság következtében számos fejlődő országban csökken az export és a pénzbeáramlás, szűkül a hitelhez való hozzáférés, csökkennek a közvetlen külföldi befektetések és zuhan a termékek ára;

| L. | mivel az offshore központok az adó- és pénzügyi szabályok megkerüléséhez és kijátszásához hasonló visszaéléseket tesznek lehetővé; |
| --- | --- |

L.

mivel az offshore központok az adó- és pénzügyi szabályok megkerüléséhez és kijátszásához hasonló visszaéléseket tesznek lehetővé;

| M. | mivel a nemzetközi kereskedelem növekedése a hitel és a finanszírozás hiányában, valamint a világgazdaság általános lassulása következtében lassul; |
| --- | --- |

M.

mivel a nemzetközi kereskedelem növekedése a hitel és a finanszírozás hiányában, valamint a világgazdaság általános lassulása következtében lassul;

| N. | mivel erős többoldalú együttműködésre van szükség a pénzügyi és gazdasági válság által kiváltott protekcionista intézkedések megelőzése érdekében, |
| --- | --- |

N.

mivel erős többoldalú együttműködésre van szükség a pénzügyi és gazdasági válság által kiváltott protekcionista intézkedések megelőzése érdekében,

Általános megjegyzések

| 1. | üdvözli a G20-ak átfogó gazdaságélénkítési és reformtervét; tudomásul veszi, hogy az átfogó terv összhangban van az Európai Unión belül már megtett erőfeszítésekkel, ezáltal elkerüli az egymás hatásait kioltó politikák ütközését; üdvözli, hogy a G20-ak felismerték, hogy a globális válság globális megoldást és integrált stratégiát követel a bizalom, a növekedés és a munkahelyek helyreállítása céljából; úgy véli, hogy e felismerést komolyan meg kell vizsgálni a G20-ak következő ülésén, amelyre 2009. ősz elején kerül sor; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a G20-ak átfogó gazdaságélénkítési és reformtervét; tudomásul veszi, hogy az átfogó terv összhangban van az Európai Unión belül már megtett erőfeszítésekkel, ezáltal elkerüli az egymás hatásait kioltó politikák ütközését; üdvözli, hogy a G20-ak felismerték, hogy a globális válság globális megoldást és integrált stratégiát követel a bizalom, a növekedés és a munkahelyek helyreállítása céljából; úgy véli, hogy e felismerést komolyan meg kell vizsgálni a G20-ak következő ülésén, amelyre 2009. ősz elején kerül sor;

| 2. | úgy véli, hogy a világ vezetőinek nem az a feladata, hogy befoltozzák a jelenlegi pénzügyi és gazdasági rendszert, hanem hogy elismerjék, hogy a szabályozási kereten belül új egyensúlyt kell kialakítani, amely figyelembe veszi a környezeti és szociális fenntarthatóságot, a globális gazdaság újbóli növekedését és a munkahelyteremtést, valamint a társadalmi igazságosságot és részvételt, a jobb és mindenre kiterjedő szabályozást és ellenőrzést és új szabályozási és irányítási keret kidolgozását sürgeti; úgy véli, hogy a G20-aknak foglalkozniuk kellett volna a globális kereskedelmi és pénzügyi egyenlőtlenségek problémájával, amely alapvető szerepet játszott a jelenlegi gazdasági válság kialakulásában; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a világ vezetőinek nem az a feladata, hogy befoltozzák a jelenlegi pénzügyi és gazdasági rendszert, hanem hogy elismerjék, hogy a szabályozási kereten belül új egyensúlyt kell kialakítani, amely figyelembe veszi a környezeti és szociális fenntarthatóságot, a globális gazdaság újbóli növekedését és a munkahelyteremtést, valamint a társadalmi igazságosságot és részvételt, a jobb és mindenre kiterjedő szabályozást és ellenőrzést és új szabályozási és irányítási keret kidolgozását sürgeti; úgy véli, hogy a G20-aknak foglalkozniuk kellett volna a globális kereskedelmi és pénzügyi egyenlőtlenségek problémájával, amely alapvető szerepet játszott a jelenlegi gazdasági válság kialakulásában;

| 3. | hangsúlyozza, hogy minden kötelezettségvállalást teljes mértékben tiszteletben kell tartani, és gyorsan és részletesen végre kell hajtani nemzeti és nemzetközi szinten egyaránt, a bizalom újjáépítése és a hatékonyság maximalizálása érdekében; tudomásul veszi a Pénzügyi Stabilitási Testület (FSB) és az IMF kijelölését az elfogadott cselekvési tervvel kapcsolatban tett előrelépések nyomon követésére, és felkéri őket, hogy jelentésüket mutassák be az Európai Parlamentnek; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy minden kötelezettségvállalást teljes mértékben tiszteletben kell tartani, és gyorsan és részletesen végre kell hajtani nemzeti és nemzetközi szinten egyaránt, a bizalom újjáépítése és a hatékonyság maximalizálása érdekében; tudomásul veszi a Pénzügyi Stabilitási Testület (FSB) és az IMF kijelölését az elfogadott cselekvési tervvel kapcsolatban tett előrelépések nyomon követésére, és felkéri őket, hogy jelentésüket mutassák be az Európai Parlamentnek;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a legfontosabb prioritás a reálgazdaság újbóli beindítása, a tőkepiacok és a hitelezés megfelelő működésének biztosítása, a foglalkoztatás fenntartása és ösztönzése, valamint az emberek védelme a válság negatív hatásaival szemben, különös tekintettel a legszegényebb és legsérülékenyebb csoportokra; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a legfontosabb prioritás a reálgazdaság újbóli beindítása, a tőkepiacok és a hitelezés megfelelő működésének biztosítása, a foglalkoztatás fenntartása és ösztönzése, valamint az emberek védelme a válság negatív hatásaival szemben, különös tekintettel a legszegényebb és legsérülékenyebb csoportokra;

| 5. | üdvözli, hogy a G20-ak elsősorban olyan, hiteleken és garanciákon alapuló megoldásokat választottak, amelyek maximalizálják a gazdasági hatásokat és segítik a több mint ezermilliárd dolláros programok kormányzati költségvetésekre gyakorolt hosszú távú hatásának csökkentését; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy a G20-ak elsősorban olyan, hiteleken és garanciákon alapuló megoldásokat választottak, amelyek maximalizálják a gazdasági hatásokat és segítik a több mint ezermilliárd dolláros programok kormányzati költségvetésekre gyakorolt hosszú távú hatásának csökkentését;

A növekedés és a munkahelyek helyreállítása

| 6. | üdvözli azt a megállapodást, amely további 832 milliárd EUR pénzügyi forrást biztosít az IMF-nek, más pénzügyi intézményeknek és a kereskedelem finanszírozásának, valamint azt a kötelezettségvállalást, hogy kellő költségvetési erőfeszítést biztosítanak a hitelezés, a növekedés és a munkahelyek visszaállítására a világgazdaságban, biztosítva ugyanakkor a hosszú távú költségvetési fenntarthatóságot; megjegyzi azonban, hogy nem született megállapodás további európai pénzügyi ösztönzőkről; elismeri, hogy minden ország cselekvési mozgástere más és más, de valamennyinek cselekednie kell saját lehetőségein belül; |
| --- | --- |

6.

üdvözli azt a megállapodást, amely további 832 milliárd EUR pénzügyi forrást biztosít az IMF-nek, más pénzügyi intézményeknek és a kereskedelem finanszírozásának, valamint azt a kötelezettségvállalást, hogy kellő költségvetési erőfeszítést biztosítanak a hitelezés, a növekedés és a munkahelyek visszaállítására a világgazdaságban, biztosítva ugyanakkor a hosszú távú költségvetési fenntarthatóságot; megjegyzi azonban, hogy nem született megállapodás további európai pénzügyi ösztönzőkről; elismeri, hogy minden ország cselekvési mozgástere más és más, de valamennyinek cselekednie kell saját lehetőségein belül;

| 7. | elismeri a központi bankok ezen erőfeszítésekben betöltött központi szerepét és a kamatlábak gyors csökkentését, valamint üdvözli a G20-csoport által a nemzeti valuták – ördögi kör kialakulásához vezető – kompetitív leértékelésétől való tartózkodásra vonatkozóan tett kötelezettségvállalást; üdvözli az EKB által a növekedés ösztönzése érdekében véghezvitt egymást követő kamatcsökkentéseket, valamint a bankközi hitelezés felélesztését célzó, rövid távú finanszírozási eszközök gyors rendelkezésre bocsátását; felhívja a figyelmet arra, hogy meg kell teremteni a megfelelő feltételeket a kamatcsökkentések hitelezőkre való továbbhárításának elősegítésére; felszólít minden ahhoz szükséges intézkedés megtételére, hogy a pénzügyi piacok megfelelő működése helyreálljon, ideértve a belföldi hitelezés és a nemzetközi tőkeáramlás mielőbbi helyreállítását; |
| --- | --- |

7.

elismeri a központi bankok ezen erőfeszítésekben betöltött központi szerepét és a kamatlábak gyors csökkentését, valamint üdvözli a G20-csoport által a nemzeti valuták – ördögi kör kialakulásához vezető – kompetitív leértékelésétől való tartózkodásra vonatkozóan tett kötelezettségvállalást; üdvözli az EKB által a növekedés ösztönzése érdekében véghezvitt egymást követő kamatcsökkentéseket, valamint a bankközi hitelezés felélesztését célzó, rövid távú finanszírozási eszközök gyors rendelkezésre bocsátását; felhívja a figyelmet arra, hogy meg kell teremteni a megfelelő feltételeket a kamatcsökkentések hitelezőkre való továbbhárításának elősegítésére; felszólít minden ahhoz szükséges intézkedés megtételére, hogy a pénzügyi piacok megfelelő működése helyreálljon, ideértve a belföldi hitelezés és a nemzetközi tőkeáramlás mielőbbi helyreállítását;

| 8. | aggodalommal veszi tudomásul az államadósság és a költségvetési hiány gyors növekedését; kiemeli a rendezett államháztartás mielőbbi létrehozásának és a hosszú távú költségvetési fenntarthatóság biztosításának fontosságát a jövőbeli generációk túlzott mértékű megterhelésének elkerülése érdekében, megjegyezve, hogy ezt az egyes országoknál a teljes eladósodottság összefüggésében kell megfontolni; |
| --- | --- |

8.

aggodalommal veszi tudomásul az államadósság és a költségvetési hiány gyors növekedését; kiemeli a rendezett államháztartás mielőbbi létrehozásának és a hosszú távú költségvetési fenntarthatóság biztosításának fontosságát a jövőbeli generációk túlzott mértékű megterhelésének elkerülése érdekében, megjegyezve, hogy ezt az egyes országoknál a teljes eladósodottság összefüggésében kell megfontolni;

| 9. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a G20-csúcstalálkozó nem foglalkozott a globális egyenlőtlenségek kérdésével, amelyekben pedig a válság gyökerezik; rámutat arra, hogy a jövőbeni pénzügyi válságok megelőzése érdekében a háttérben álló okokat (nevezetesen a túlzott kínai kereskedelmi többlettel finanszírozott túlzott amerikai kereskedelmi deficitet) kell megszüntetni, ami a banki és pénzügyi szabályozáson, valamint az intézményirányításon messze túlmutató következményekkel jár; úgy véli, hogy a válságra adott hatékony, többoldalú válasznak ki kell terjednie a valutaárfolyamok terén tapasztalható stabilitáshiány és nyersanyagárak volatilitása okainak többoldalú kereteken belüli kezelésére; sürgeti ezért az Európai Tanácsot, hogy G20-ak következő, New York-i csúcstalálkozója előtt fogadjon el közös álláspontot e kérdések megoldása érdekében; |
| --- | --- |

9.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a G20-csúcstalálkozó nem foglalkozott a globális egyenlőtlenségek kérdésével, amelyekben pedig a válság gyökerezik; rámutat arra, hogy a jövőbeni pénzügyi válságok megelőzése érdekében a háttérben álló okokat (nevezetesen a túlzott kínai kereskedelmi többlettel finanszírozott túlzott amerikai kereskedelmi deficitet) kell megszüntetni, ami a banki és pénzügyi szabályozáson, valamint az intézményirányításon messze túlmutató következményekkel jár; úgy véli, hogy a válságra adott hatékony, többoldalú válasznak ki kell terjednie a valutaárfolyamok terén tapasztalható stabilitáshiány és nyersanyagárak volatilitása okainak többoldalú kereteken belüli kezelésére; sürgeti ezért az Európai Tanácsot, hogy G20-ak következő, New York-i csúcstalálkozója előtt fogadjon el közös álláspontot e kérdések megoldása érdekében;

A pénzügyi felügyelet és szabályozás megerősítése

| 10. | üdvözli a pénzügyi ágazat jobb szabályozására és a pénzügyi felügyelet erősítésére vonatkozó, az országok közötti nagyobb konzisztencián és rendszeres együttműködésen alapuló közös megközelítést; sürgeti az összes kormányt, hogy a G20-ak ülésén vállalt kötelezettségeinek megfelelően cselekedjen; úgy véli, hogy a G20-csúcstalálkozón született döntések és kötelezettségvállalások a minimumot, és nem a maximumot képviselik; üdvözli, hogy az EU nagyratörőbb a szabályozás és a felügyelet célja és követelményei tekintetében; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a pénzügyi ágazat jobb szabályozására és a pénzügyi felügyelet erősítésére vonatkozó, az országok közötti nagyobb konzisztencián és rendszeres együttműködésen alapuló közös megközelítést; sürgeti az összes kormányt, hogy a G20-ak ülésén vállalt kötelezettségeinek megfelelően cselekedjen; úgy véli, hogy a G20-csúcstalálkozón született döntések és kötelezettségvállalások a minimumot, és nem a maximumot képviselik; üdvözli, hogy az EU nagyratörőbb a szabályozás és a felügyelet célja és követelményei tekintetében;

| 11. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy visszaállítsák a pénzügyi ágazat iránti bizalmat, ami kulcsfontosságú a reálgazdaságnak nyújtott hitelezés, valamint a nemzetközi tőkeáramlások helyreállításához; hangsúlyozza, hogy sürgősen foglalkozni kell a hitelezést korlátozó, értékvesztett banki eszközökkel; sürgeti az EU kormányait és illetékes hatóságait, hogy eszközöljék ki a bankoknál, hogy azok teljes egészében és átlátható módon tegyék nyilvánossá mérlegük veszteségeit, figyelembe véve a közösségi bankszektorban az értékvesztett eszközök kezelésére vonatkozó bizottsági közleményt (2), valamint hogy összehangolt módon lépjenek fel a versenyszabályok betartásával; felkéri a G20-ak kormányait, hogy hozzák nyilvánosságra, hogyan működnek és milyen eredményeket mutatnak fel az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos programjaik; javasolja a lehető legnagyobb fokú nemzetközi együttműködést és a pénzügyi és szabályozási protekcionizmus elutasítását; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy visszaállítsák a pénzügyi ágazat iránti bizalmat, ami kulcsfontosságú a reálgazdaságnak nyújtott hitelezés, valamint a nemzetközi tőkeáramlások helyreállításához; hangsúlyozza, hogy sürgősen foglalkozni kell a hitelezést korlátozó, értékvesztett banki eszközökkel; sürgeti az EU kormányait és illetékes hatóságait, hogy eszközöljék ki a bankoknál, hogy azok teljes egészében és átlátható módon tegyék nyilvánossá mérlegük veszteségeit, figyelembe véve a közösségi bankszektorban az értékvesztett eszközök kezelésére vonatkozó bizottsági közleményt (2), valamint hogy összehangolt módon lépjenek fel a versenyszabályok betartásával; felkéri a G20-ak kormányait, hogy hozzák nyilvánosságra, hogyan működnek és milyen eredményeket mutatnak fel az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos programjaik; javasolja a lehető legnagyobb fokú nemzetközi együttműködést és a pénzügyi és szabályozási protekcionizmus elutasítását;

| 12. | üdvözli a döntést, mely szerint valamennyi, a rendszer szempontjából fontos intézményt, piacot és eszközt (beleértve a fedezeti alapokat is) szabályozni és felügyelni kell, azonban úgy véli, hogy további lépésekre van szükség a mértéktelen spekuláció felszámolása érdekében, és hogy a szabályozásnak és felügyeletnek azokra a tevékenységekre is ki kell terjednie, amelyek mérete egyedileg nem tekinthető rendszerszintűnek, azonban együtt potenciális veszélyt jelentetnek a pénzügyi stabilitásra; hangsúlyozza a nemzeti hatóságok közötti hatékony együttműködési és információmegosztási mechanizmusok kialakításának szükségességét a határokon átnyúló hathatós felügyelet és a nyitott piacok megóvása érdekében; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a döntést, mely szerint valamennyi, a rendszer szempontjából fontos intézményt, piacot és eszközt (beleértve a fedezeti alapokat is) szabályozni és felügyelni kell, azonban úgy véli, hogy további lépésekre van szükség a mértéktelen spekuláció felszámolása érdekében, és hogy a szabályozásnak és felügyeletnek azokra a tevékenységekre is ki kell terjednie, amelyek mérete egyedileg nem tekinthető rendszerszintűnek, azonban együtt potenciális veszélyt jelentetnek a pénzügyi stabilitásra; hangsúlyozza a nemzeti hatóságok közötti hatékony együttműködési és információmegosztási mechanizmusok kialakításának szükségességét a határokon átnyúló hathatós felügyelet és a nyitott piacok megóvása érdekében;

| 13. | helyesli a G20-ak azon döntését, hogy elfogadják a Basel II tőkére vonatkozó keretszabályozását, valamint azon erőfeszítéseiket, amelyek a prudenciális szabályozási normák mielőbbi megerősítésére irányulnak; |
| --- | --- |

13.

helyesli a G20-ak azon döntését, hogy elfogadják a Basel II tőkére vonatkozó keretszabályozását, valamint azon erőfeszítéseiket, amelyek a prudenciális szabályozási normák mielőbbi megerősítésére irányulnak;

| 14. | úgy véli, hogy a válságkezelés terén folytatott határokon átnyúló együttműködésre vonatkozó elveket sürgősen és magas szinten kell érvényesíteni; a nemzeti pénzügyi rendszerek közötti egyre növekvő interakcióra tekintettel sürgeti az érintett hatóságok nemzetközi szintű együttműködését a pénzügyi válságokra való felkészülés és azok kezelése céljából; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy a válságkezelés terén folytatott határokon átnyúló együttműködésre vonatkozó elveket sürgősen és magas szinten kell érvényesíteni; a nemzeti pénzügyi rendszerek közötti egyre növekvő interakcióra tekintettel sürgeti az érintett hatóságok nemzetközi szintű együttműködését a pénzügyi válságokra való felkészülés és azok kezelése céljából;

| 15. | üdvözli a G20-ak azon döntését, hogy ösztönzik a tisztességességet és az átláthatóságot a pénzügyi piacokon, illetve a pénzügyi szereplők nagyobb fokú felelősségvállalását; üdvözli, hogy a G20-ak ígéretet tettek arra, hogy a pénzügyi szabályozás felülvizsgálata keretében fenntarthatóbb módon alakítják át a jutalmazási rendszereket, továbbá hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az ösztönzőket a hosszú távú teljesítményhez kössék, hogy elkerüljék az olyan ösztönzőket, amelyek felelőtlenségre késztetnek, valamint hogy az azonos feltételek biztosítása érdekében garantálják az új elveknek az egész ágazatban történő alkalmazását; rendkívül éber marad a pénzügyi intézmények bérezési és jutalmazási elveinek hatékony alkalmazása tekintetében, és szigorúbb intézkedések elfogadására szólít fel e területen; |
| --- | --- |

15.

üdvözli a G20-ak azon döntését, hogy ösztönzik a tisztességességet és az átláthatóságot a pénzügyi piacokon, illetve a pénzügyi szereplők nagyobb fokú felelősségvállalását; üdvözli, hogy a G20-ak ígéretet tettek arra, hogy a pénzügyi szabályozás felülvizsgálata keretében fenntarthatóbb módon alakítják át a jutalmazási rendszereket, továbbá hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az ösztönzőket a hosszú távú teljesítményhez kössék, hogy elkerüljék az olyan ösztönzőket, amelyek felelőtlenségre késztetnek, valamint hogy az azonos feltételek biztosítása érdekében garantálják az új elveknek az egész ágazatban történő alkalmazását; rendkívül éber marad a pénzügyi intézmények bérezési és jutalmazási elveinek hatékony alkalmazása tekintetében, és szigorúbb intézkedések elfogadására szólít fel e területen;

| 16. | üdvözli a hitelminősítő ügynökségekkel kapcsolatos intézkedéseket, melyek az átláthatóság fokozására és a nemzeti felügyeleti hatóságok közötti együttműködés előmozdítására irányulnak; továbbra is aggódik amiatt, hogy nincs verseny ezen a területen, és jelentősen alacsonyabb piacra lépési korlátokat kér; |
| --- | --- |

16.

üdvözli a hitelminősítő ügynökségekkel kapcsolatos intézkedéseket, melyek az átláthatóság fokozására és a nemzeti felügyeleti hatóságok közötti együttműködés előmozdítására irányulnak; továbbra is aggódik amiatt, hogy nincs verseny ezen a területen, és jelentősen alacsonyabb piacra lépési korlátokat kér;

| 17. | üdvözli az arra irányuló szándékot, hogy megegyezésre jussanak az egységes könyvviteli standardokról, sajnálja, hogy a FASB módosította a valósérték meghatározását az Egyesült Államok piaci szereplői esetében, és sürgeti a Bizottságot, hogy módosítsa az IAS 39-et ennek megfelelően, és ne várja meg ezzel az IASB döntését; |
| --- | --- |

17.

üdvözli az arra irányuló szándékot, hogy megegyezésre jussanak az egységes könyvviteli standardokról, sajnálja, hogy a FASB módosította a valósérték meghatározását az Egyesült Államok piaci szereplői esetében, és sürgeti a Bizottságot, hogy módosítsa az IAS 39-et ennek megfelelően, és ne várja meg ezzel az IASB döntését;

| 18. | felhívja a következő G20-csúcstalálkozó résztvevőit, hogy állapodjanak meg összehangolt és kézzelfogható fellépésekben valamennyi adóparadicsom és laza szabályozású entitás megszüntetésében, valamint azon on-shore adózási és szabályozási kibúvók felszámolása érdekében, amelyek lehetővé teszik a nagymértékű adóelkerülést a nagy pénzügyi központokban is; üdvözli a G20-ak nyilatkozatát a banktitokról, és az információk automatikus megosztását az adóelkerülés elleni küzdelem leghatékonyabb eszközének tekinti; javasolja, hogy az EU saját hatáskörében fogadjon el megfelelő jogi keretet az adóparadicsomokról, és hívja fel nemzetközi partnereit, hogy cselekedjenek hasonlóképpen; |
| --- | --- |

18.

felhívja a következő G20-csúcstalálkozó résztvevőit, hogy állapodjanak meg összehangolt és kézzelfogható fellépésekben valamennyi adóparadicsom és laza szabályozású entitás megszüntetésében, valamint azon on-shore adózási és szabályozási kibúvók felszámolása érdekében, amelyek lehetővé teszik a nagymértékű adóelkerülést a nagy pénzügyi központokban is; üdvözli a G20-ak nyilatkozatát a banktitokról, és az információk automatikus megosztását az adóelkerülés elleni küzdelem leghatékonyabb eszközének tekinti; javasolja, hogy az EU saját hatáskörében fogadjon el megfelelő jogi keretet az adóparadicsomokról, és hívja fel nemzetközi partnereit, hogy cselekedjenek hasonlóképpen;

Globális pénzügyi intézményeink megerősítése

| 19. | teljes mértékben támogatja azt a döntést, mely szerint az elfogadott menetrend koordinálásában a központi szerepet az újonnan átnevezett és kibővített Pénzügyi Stabilitási Testületre bíznák; támogatja a G20-ak azon döntését, hogy e testület számára erősebb intézményi alapot és nagyobb hatáskört biztosítanak; hangsúlyozza a közös elvek és annak biztosításának fontosságát, hogy a pénzügyi terület szabályai konvergáljanak, hogy fel lehessen venni a lépést a globális piaci szereplőkkel; |
| --- | --- |

19.

teljes mértékben támogatja azt a döntést, mely szerint az elfogadott menetrend koordinálásában a központi szerepet az újonnan átnevezett és kibővített Pénzügyi Stabilitási Testületre bíznák; támogatja a G20-ak azon döntését, hogy e testület számára erősebb intézményi alapot és nagyobb hatáskört biztosítanak; hangsúlyozza a közös elvek és annak biztosításának fontosságát, hogy a pénzügyi terület szabályai konvergáljanak, hogy fel lehessen venni a lépést a globális piaci szereplőkkel;

| 20. | üdvözli és teljes mértékben támogatja az EUROLAT Parlamenti Közgyűlés által a latin-amerikai és európai uniós országokhoz intézett 2009. április 8-i kérést, hogy ezen országok együttesen lépjenek fel a területeiken működő adóparadicsomok megszüntetéséért és nemzetközi szinten cselekedjenek a többi adóparadicsom felszámolásáért, illetve az ezek szolgáltatásait igénybe vevő vállalatok és egyének megbüntetéséért; |
| --- | --- |

20.

üdvözli és teljes mértékben támogatja az EUROLAT Parlamenti Közgyűlés által a latin-amerikai és európai uniós országokhoz intézett 2009. április 8-i kérést, hogy ezen országok együttesen lépjenek fel a területeiken működő adóparadicsomok megszüntetéséért és nemzetközi szinten cselekedjenek a többi adóparadicsom felszámolásáért, illetve az ezek szolgáltatásait igénybe vevő vállalatok és egyének megbüntetéséért;

| 21. | üdvözli a G20-ak azon tervét, hogy megreformálják a nemzetközi pénzügyi intézményeket, és kéri e reformok mielőbbi elkezdését; a globális gazdasági és pénzügyi irányítás nagyratörő reformjára szólít fel, amelynek elő kell mozdítania a demokráciát, az átláthatóságot, az elszámoltathatóságot és biztosítania kell a nemzetközi gazdasági és pénzügyi intézmények politikái és eljárásai közti összhangot, és sürgeti az IMF és a Világbank hitelezési feltételeinek felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

21.

üdvözli a G20-ak azon tervét, hogy megreformálják a nemzetközi pénzügyi intézményeket, és kéri e reformok mielőbbi elkezdését; a globális gazdasági és pénzügyi irányítás nagyratörő reformjára szólít fel, amelynek elő kell mozdítania a demokráciát, az átláthatóságot, az elszámoltathatóságot és biztosítania kell a nemzetközi gazdasági és pénzügyi intézmények politikái és eljárásai közti összhangot, és sürgeti az IMF és a Világbank hitelezési feltételeinek felülvizsgálatát;

| 22. | felszólít továbbá a fejlődő országok képviseletének erősítésére a nemzetközi pénzügyi intézményekben; üdvözli a nemzetközi pénzügyi intézmények vezetőinek nyílt, átlátható, érdemeken alapuló kiválasztási folyamata iránti elkötelezettséget; sürgeti ezért az EU-t, hogy egységes hangon szólaljon meg; |
| --- | --- |

22.

felszólít továbbá a fejlődő országok képviseletének erősítésére a nemzetközi pénzügyi intézményekben; üdvözli a nemzetközi pénzügyi intézmények vezetőinek nyílt, átlátható, érdemeken alapuló kiválasztási folyamata iránti elkötelezettséget; sürgeti ezért az EU-t, hogy egységes hangon szólaljon meg;

| 23. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az IMF különleges lehívási jogának esetlegesen szükségessé váló, további összeggel történő kiegészítését, valamint kéri az EKB-t, hogy értékelje, milyen hatással lenne e növelés az árak világszintű stabilitására; |
| --- | --- |

23.

kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az IMF különleges lehívási jogának esetlegesen szükségessé váló, további összeggel történő kiegészítését, valamint kéri az EKB-t, hogy értékelje, milyen hatással lenne e növelés az árak világszintű stabilitására;

Ellenállás a protekcionizmusnak, a globális kereskedelem és befektetések támogatása

| 24. | helyesli a G20-ak azon kötelezettségvállalását, hogy 850 milliárd dollárral megnövelik a globális pénzügyi intézmények számára rendelkezésre álló forrásokat a feltörekvő piacok és a fejlődő országok növekedésének támogatása céljából; üdvözli az IMF forrásainak jelentős növelését, amely szervezet a fizetési mérleg problémáival küzdő országok – köztük uniós tagállamok – legfontosabb pénzügyi támogatója, valamint a feltörekvő piacok és fejlődő országok növekedését is támogatja; |
| --- | --- |

24.

helyesli a G20-ak azon kötelezettségvállalását, hogy 850 milliárd dollárral megnövelik a globális pénzügyi intézmények számára rendelkezésre álló forrásokat a feltörekvő piacok és a fejlődő országok növekedésének támogatása céljából; üdvözli az IMF forrásainak jelentős növelését, amely szervezet a fizetési mérleg problémáival küzdő országok – köztük uniós tagállamok – legfontosabb pénzügyi támogatója, valamint a feltörekvő piacok és fejlődő országok növekedését is támogatja;

| 25. | üdvözli az IMF által az új rugalmas hitelkerete révén tett előrelépéseket, melynek során eltávolodott múltbeli előíró és merev hitelnyújtási és feltételességi keretrendszerétől, amit az IMF-nek a globális pénzügyi válság által az alacsony jövedelmű országokra gyakorolt hatásokról szóló jelentésében szereplő közelmúltbeli nyilatkozata is jól szemléltet, mely szerint „a kiadási politikák kialakítása során prioritást kell biztosítani a szociális programok megóvásának és bővítésének, illetve a jóváhagyott befektetések végrehajtásának, valamint általánosságban a millenniumi fejlesztési célok elérésére irányuló lendület megőrzésének”; |
| --- | --- |

25.

üdvözli az IMF által az új rugalmas hitelkerete révén tett előrelépéseket, melynek során eltávolodott múltbeli előíró és merev hitelnyújtási és feltételességi keretrendszerétől, amit az IMF-nek a globális pénzügyi válság által az alacsony jövedelmű országokra gyakorolt hatásokról szóló jelentésében szereplő közelmúltbeli nyilatkozata is jól szemléltet, mely szerint „a kiadási politikák kialakítása során prioritást kell biztosítani a szociális programok megóvásának és bővítésének, illetve a jóváhagyott befektetések végrehajtásának, valamint általánosságban a millenniumi fejlesztési célok elérésére irányuló lendület megőrzésének”;

| 26. | üdvözli, hogy megerősítették a millenniumi fejlesztési célok iránti elkötelezettségüket, valamint hogy ígéretet tettek arra, hogy további 50 milliárd dollárt bocsátanak rendelkezésre a szociális gondoskodás támogatása, a kereskedelem fellendítése és az alacsony jövedelmű országokban a fejlődés megóvása céljára; felhív arra, hogy a kifizetéseket, amennyiben lehetséges, ne csupán kölcsönök, hanem közvetlen támogatások formájában osszák szét, hogy támogassák a szociális gondoskodást és élénkítsék a kereskedelmet; |
| --- | --- |

26.

üdvözli, hogy megerősítették a millenniumi fejlesztési célok iránti elkötelezettségüket, valamint hogy ígéretet tettek arra, hogy további 50 milliárd dollárt bocsátanak rendelkezésre a szociális gondoskodás támogatása, a kereskedelem fellendítése és az alacsony jövedelmű országokban a fejlődés megóvása céljára; felhív arra, hogy a kifizetéseket, amennyiben lehetséges, ne csupán kölcsönök, hanem közvetlen támogatások formájában osszák szét, hogy támogassák a szociális gondoskodást és élénkítsék a kereskedelmet;

| 27. | sajnálja, hogy a G20-ak által a kereskedelemösztönző támogatással és a hivatalos fejlesztési támogatással (ODA) kapcsolatban tett ígéretek nem kielégítőek; hangsúlyozza, hogy bár a sajtóközlemény felsorol olyan pénzügyi intézkedéseket, amelyek arra irányulnak, hogy növeljék a Világbankon és az IMF-en keresztül a fejlődő világ számára nyújtott forrásokat, annak biztosítására nem vállaltak külön kötelezettséget, hogy a kereskedelemösztönző támogatás kiegészítő finanszírozást jelentsen; |
| --- | --- |

27.

sajnálja, hogy a G20-ak által a kereskedelemösztönző támogatással és a hivatalos fejlesztési támogatással (ODA) kapcsolatban tett ígéretek nem kielégítőek; hangsúlyozza, hogy bár a sajtóközlemény felsorol olyan pénzügyi intézkedéseket, amelyek arra irányulnak, hogy növeljék a Világbankon és az IMF-en keresztül a fejlődő világ számára nyújtott forrásokat, annak biztosítására nem vállaltak külön kötelezettséget, hogy a kereskedelemösztönző támogatás kiegészítő finanszírozást jelentsen;

| 28. | üdvözli az arra vonatkozó ígéretet, hogy tovább támogatják a globális kereskedelmet és befektetéseket; aggodalommal tölti el azonban a világkereskedelem visszaesése, amely a globális recesszió elmélyülésének veszélyét hordozza magában; hangsúlyozza a dohai forduló gyors és sikeres lezárásnak jelentőségét, amelynek célja a világkereskedelmi rendszer fejlődő országokat sújtó egyensúlytalanságainak kiigazítása; |
| --- | --- |

28.

üdvözli az arra vonatkozó ígéretet, hogy tovább támogatják a globális kereskedelmet és befektetéseket; aggodalommal tölti el azonban a világkereskedelem visszaesése, amely a globális recesszió elmélyülésének veszélyét hordozza magában; hangsúlyozza a dohai forduló gyors és sikeres lezárásnak jelentőségét, amelynek célja a világkereskedelmi rendszer fejlődő országokat sújtó egyensúlytalanságainak kiigazítása;

| 29. | elveti a gazdasági visszaesés és a világkereskedelmi csökkenés ellenszereként alkalmazott protekcionizmus minden formáját mind a reálgazdaságban, mind a pénzügyi ágazatban; |
| --- | --- |

29.

elveti a gazdasági visszaesés és a világkereskedelmi csökkenés ellenszereként alkalmazott protekcionizmus minden formáját mind a reálgazdaságban, mind a pénzügyi ágazatban;

| 30. | felhívja a következő G20-csúcstalálkozót, hogy foglalkozzon a világkereskedelmi rendszer és a WTO vezetésének reformjával is a tisztességes kereskedelem támogatása, az észak és dél közötti fokozódó egyenlőtlenségek visszafordítása, a kereskedelmi, szociális és környezetvédelmi politikák közötti összhang növelése és a WTO demokratikusabbá, átláthatóbbá és elszámoltathatóbbá tétele érdekében; |
| --- | --- |

30.

felhívja a következő G20-csúcstalálkozót, hogy foglalkozzon a világkereskedelmi rendszer és a WTO vezetésének reformjával is a tisztességes kereskedelem támogatása, az észak és dél közötti fokozódó egyenlőtlenségek visszafordítása, a kereskedelmi, szociális és környezetvédelmi politikák közötti összhang növelése és a WTO demokratikusabbá, átláthatóbbá és elszámoltathatóbbá tétele érdekében;

| 31. | felhívja az EU tagállamait, hogy tegyenek lépéseket és dolgozzanak ki eszközöket a fejlődő országok válságának leküzdésére, hogy az EU összehangolt választ tudjon adni; kéri, hogy a fejlődés finanszírozásáról szóló következő Monterrey-jelentés értékelje az ekként meghatározott lépések végrehajtását; |
| --- | --- |

31.

felhívja az EU tagállamait, hogy tegyenek lépéseket és dolgozzanak ki eszközöket a fejlődő országok válságának leküzdésére, hogy az EU összehangolt választ tudjon adni; kéri, hogy a fejlődés finanszírozásáról szóló következő Monterrey-jelentés értékelje az ekként meghatározott lépések végrehajtását;

| 32. | felhívja a figyelmet az elhúzódó élelmiszerválságra, amely azonnali lépéseket és reformokat igényel annak érdekében, hogy a fejlődő országok mezőgazdasági termelése fenntarthatóvá váljon; |
| --- | --- |

32.

felhívja a figyelmet az elhúzódó élelmiszerválságra, amely azonnali lépéseket és reformokat igényel annak érdekében, hogy a fejlődő országok mezőgazdasági termelése fenntarthatóvá váljon;

Méltányos és fenntartható fellendülés biztosítása mindenki számára

| 33. | üdvözli, hogy a G20-ak elismerték a fenntarthatóbb globális gazdaság jelentőségét; hangsúlyozza továbbá, hogy kritikus fontosságú, hogy kötelező erejű megállapodás szülessen az éghajlatváltozással kapcsolatban a közelgő koppenhágai konferencián; hangsúlyozza azonban, hogy a G20-ak vezetőinek fel kell ismerniük a globális fenntarthatóság kihívásainak, például a halászatot, az erdőket és a vizeket érintő kríziseknek a változatos természetét, amelyek a fejlődő országokban élőket sújtják leginkább; |
| --- | --- |

33.

üdvözli, hogy a G20-ak elismerték a fenntarthatóbb globális gazdaság jelentőségét; hangsúlyozza továbbá, hogy kritikus fontosságú, hogy kötelező erejű megállapodás szülessen az éghajlatváltozással kapcsolatban a közelgő koppenhágai konferencián; hangsúlyozza azonban, hogy a G20-ak vezetőinek fel kell ismerniük a globális fenntarthatóság kihívásainak, például a halászatot, az erdőket és a vizeket érintő kríziseknek a változatos természetét, amelyek a fejlődő országokban élőket sújtják leginkább;

| 34. | kéri a Bizottságot, hogy a fenntartható fejlődési stratégia jövőjének mérlegelése kapcsán indítsa meg a szükséges eljárásokat annak érdekében, hogy az éghajlatváltozás következményeit teljes mértékben tekintetbe vegyék valamennyi meglévő politikában; |
| --- | --- |

34.

kéri a Bizottságot, hogy a fenntartható fejlődési stratégia jövőjének mérlegelése kapcsán indítsa meg a szükséges eljárásokat annak érdekében, hogy az éghajlatváltozás következményeit teljes mértékben tekintetbe vegyék valamennyi meglévő politikában;

| 35. | hangsúlyozza, hogy az energiaügyi és éghajlat-változási csomagot hatékonyan kell végrehajtani és hogy megújuló, ökoinnovatív, környezetbarát energiába és az energiahatékonyságba történő beruházásokra van szükség, ami 2010–2014 közötti időszakra vonatkozó energiaügyi cselekvési terv központi eleme kell legyen; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy az energiaügyi és éghajlat-változási csomagot hatékonyan kell végrehajtani és hogy megújuló, ökoinnovatív, környezetbarát energiába és az energiahatékonyságba történő beruházásokra van szükség, ami 2010–2014 közötti időszakra vonatkozó energiaügyi cselekvési terv központi eleme kell legyen;

| 36. | kéri a G20-csúcstalálkozót, hogy vegye fontolóra az ILO által javasolt munkatervet a megfelelő munkahelyekről, amely egyszerre tartalmazza az emberi jogok egyetemes tiszteletben tartására irányuló kötelezettségvállalást a munkahelyeken, az alapvető munkaügyi szabályozást és a gyermekmunka felszámolását; |
| --- | --- |

36.

kéri a G20-csúcstalálkozót, hogy vegye fontolóra az ILO által javasolt munkatervet a megfelelő munkahelyekről, amely egyszerre tartalmazza az emberi jogok egyetemes tiszteletben tartására irányuló kötelezettségvállalást a munkahelyeken, az alapvető munkaügyi szabályozást és a gyermekmunka felszámolását;

*

* *

| 37. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Központi Banknak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, valamint a G20 államok kormányainak és parlamentjeinek és a Nemzetközi Valutaalapnak. |
| --- | --- |

37.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Központi Banknak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, valamint a G20 államok kormányainak és parlamentjeinek és a Nemzetközi Valutaalapnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0123.

(2)  HL C 72., 2009.3.26., 1. o.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/100 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/100

---

2009. április 24., péntekigA jólét és a stabilitás megszilárdítása a Nyugat-Balkánon

P6_TA(2009)0331

Az Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a nyugat-balkáni országok stabilitásának és jólétének megszilárdításáról (2008/2200(INI))

2010/C 184 E/21

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Tanács 1993. június 21–22-i koppenhágai ülésének elnökségi következtetéseire,

tekintettel a 2003. június 21-én Szalonikiben rendezett EU–Nyugat-Balkán csúcstalálkozón tett nyilatkozatra,

tekintettel a Bizottság 2006. január 27-i, „A nyugat-balkáni országok az Európába vezető úton: a stabilitás megszilárdítása és a jólét megteremtése” című közleményére (COM(2006)0027),

tekintettel az EU–Nyugat-balkáni nyilatkozatra, amelyet 2006. március 11-én Salzburgban valamennyi tagállam külügyminisztere, valamint a nyugat-balkáni államok külügyminiszterei egyhangúlag elfogadtak,

tekintettel az Európai Tanács 2007. december 14-i és 2008. június 19–20-i ülésének elnökségi következtetéseire, továbbá az ehhez csatolt, a Nyugat-Balkánról szóló nyilatkozatra, valamint az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa 2007. december 10-i, 2008. február 18-i és 2008. december 8–9-i ülésének következtetéseire,

tekintettel a Bizottság 2008. március 5-i, „Nyugat-Balkán: az európai perspektíva erősítése” című közleményére (COM(2008)0127),

tekintettel az EU elnöksége által tett, 2008. március 29-i, „Új hangsúly a Nyugat-Balkánon” című brdói nyilatkozatra, amely hangsúlyozza, hogy a szaloniki menetrendnek és a salzburgi nyilatkozatnak új lendületre van szüksége,

tekintettel a Bizottság bővítési stratégiájára és az egyes országok előrehaladásáról szóló 2008. novemberi jelentéseire,

tekintettel a konfliktus utáni helyzetekben a béke megszilárdulásának és az állam építésének kilátásairól szóló, 2008. december 18-i állásfoglalására (1),

tekintettel a Nyugat-Balkánnal fenntartott kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokról szóló, 2009. január 13-i állásfoglalására (2),

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A6-0212/2009),

| A. | mivel a nyugat-balkáni országok vitathatatlanul Európa részét képezik, és mivel a régió országainak jövője abban áll, hogy az Európai Unió teljes jogú tagállamaivá válnak, |
| --- | --- |

A.

mivel a nyugat-balkáni országok vitathatatlanul Európa részét képezik, és mivel a régió országainak jövője abban áll, hogy az Európai Unió teljes jogú tagállamaivá válnak,

| B. | mivel az uniós tagság és az ezzel járó előnyök kilátása garantálja legjobban a stabilitást, egyúttal ez a reformok fő hajtóereje a nyugat-balkáni országok, Európa egy olyan része számára, amelyet a távoli és közelmúltban háború, etnikai tisztogatás és önkényuralom egyaránt sújtott, |
| --- | --- |

B.

mivel az uniós tagság és az ezzel járó előnyök kilátása garantálja legjobban a stabilitást, egyúttal ez a reformok fő hajtóereje a nyugat-balkáni országok, Európa egy olyan része számára, amelyet a távoli és közelmúltban háború, etnikai tisztogatás és önkényuralom egyaránt sújtott,

| C. | mivel az 1990-es évek háborúinak öröksége továbbra is komoly akadálya a tartós biztonság és a politikai stabilitás kialakításának a régióban; mivel ez az EU bővítési politikáját új, egyedülálló kihívások elé állítja, és mivel megköveteli a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP)/az európai biztonsági és védelmi politika (EBVP) összes, az Unió rendelkezésére álló eszközének felhasználását a konfliktus utáni társadalmak szükségleteihez igazított átfogó megközelítés keretében, |
| --- | --- |

C.

mivel az 1990-es évek háborúinak öröksége továbbra is komoly akadálya a tartós biztonság és a politikai stabilitás kialakításának a régióban; mivel ez az EU bővítési politikáját új, egyedülálló kihívások elé állítja, és mivel megköveteli a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP)/az európai biztonsági és védelmi politika (EBVP) összes, az Unió rendelkezésére álló eszközének felhasználását a konfliktus utáni társadalmak szükségleteihez igazított átfogó megközelítés keretében,

| D. | mivel az EU egyes térségbeli partnerei és ezek szomszédjai között továbbra is megoldatlan problémák állnak fenn; mivel az EU és a nyugat-balkáni országok egyetértenek abban, hogy a jószomszédi viszonyok és a regionális együttműködés továbbra is kulcsfontosságú tényezők az EU-tagsághoz való közeledés szempontjából, |
| --- | --- |

D.

mivel az EU egyes térségbeli partnerei és ezek szomszédjai között továbbra is megoldatlan problémák állnak fenn; mivel az EU és a nyugat-balkáni országok egyetértenek abban, hogy a jószomszédi viszonyok és a regionális együttműködés továbbra is kulcsfontosságú tényezők az EU-tagsághoz való közeledés szempontjából,

| 1. | rámutat arra, hogy az Európai Unió befolyása, illetve a stabilitás képviselőjeként és a reform hajtóerejeként betöltött szerepe a nyugat-balkáni országokban attól függ, hogy mennyire hiteles az a kötelezettségvállalása, hogy a régió azon országai számára, amelyek a koppenhágai kritériumoknak teljes mértékben eleget tesznek, lehetővé teszi a teljes jogú EU-tagságot; hangsúlyozza ezért, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak fenn kell tartaniuk szilárd elkötelezettségüket a nyugat-balkáni országokra kiterjedő, jövőbeni bővítés mellett; |
| --- | --- |

1.

rámutat arra, hogy az Európai Unió befolyása, illetve a stabilitás képviselőjeként és a reform hajtóerejeként betöltött szerepe a nyugat-balkáni országokban attól függ, hogy mennyire hiteles az a kötelezettségvállalása, hogy a régió azon országai számára, amelyek a koppenhágai kritériumoknak teljes mértékben eleget tesznek, lehetővé teszi a teljes jogú EU-tagságot; hangsúlyozza ezért, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak fenn kell tartaniuk szilárd elkötelezettségüket a nyugat-balkáni országokra kiterjedő, jövőbeni bővítés mellett;

| 2. | rámutat annak szükségességére, hogy a nyugat-balkáni országok sajátjukként fogadják el az Európai Unióhoz való közeledésüket; hangsúlyozza, hogy az integrációs folyamat erejének belülről kell fakadnia, és a sikeres csatlakozás az erős civil társadalom, az alacsony fokú korrupció, valamint a tudásalapú gazdaságra és társadalomra történő általános áttérés függvénye; |
| --- | --- |

2.

rámutat annak szükségességére, hogy a nyugat-balkáni országok sajátjukként fogadják el az Európai Unióhoz való közeledésüket; hangsúlyozza, hogy az integrációs folyamat erejének belülről kell fakadnia, és a sikeres csatlakozás az erős civil társadalom, az alacsony fokú korrupció, valamint a tudásalapú gazdaságra és társadalomra történő általános áttérés függvénye;

| 3. | rámutat arra, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépéséig a jelenlegi szerződések technikailag még lehetővé teszik a további bővítésekhez szükséges, nélkülözhetetlen intézményi kiigazításokat; úgy véli ugyanakkor, hogy a Lisszaboni Szerződés ratifikálása kulcsfontosságú; |
| --- | --- |

3.

rámutat arra, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépéséig a jelenlegi szerződések technikailag még lehetővé teszik a további bővítésekhez szükséges, nélkülözhetetlen intézményi kiigazításokat; úgy véli ugyanakkor, hogy a Lisszaboni Szerződés ratifikálása kulcsfontosságú;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok nem késleltethetik indokolatlanul a bizottsági vélemény elkészítését azon potenciális tagjelölt országok tekintetében, amelyek benyújtották tagságra irányuló kérelmüket, továbbá sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy megfelelő gyorsasággal kezeljék a közelmúltbeli, valamint jövőbeni kérelmeket; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok nem késleltethetik indokolatlanul a bizottsági vélemény elkészítését azon potenciális tagjelölt országok tekintetében, amelyek benyújtották tagságra irányuló kérelmüket, továbbá sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy megfelelő gyorsasággal kezeljék a közelmúltbeli, valamint jövőbeni kérelmeket;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a csatlakozási folyamatnak a feltételhez kötöttség elvének igazságos és szigorú alkalmazásán kell alapulnia, amelynek keretében minden országot kizárólag annak a fényében kell megítélni, hogy mennyire képes teljesíteni a koppenhágai kritériumokat, a stabilizációs és társulási folyamat feltételeit, valamint a tárgyalások egy-egy meghatározott szakaszára vonatkozóan megállapított értékelési kritériumok mindegyikét, és hogy a csatlakozási folyamatot ebből következően nem szabad lelassítani vagy meggátolni a korábban kitűzött követelményeket teljesítő országok esetében; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a csatlakozási folyamatnak a feltételhez kötöttség elvének igazságos és szigorú alkalmazásán kell alapulnia, amelynek keretében minden országot kizárólag annak a fényében kell megítélni, hogy mennyire képes teljesíteni a koppenhágai kritériumokat, a stabilizációs és társulási folyamat feltételeit, valamint a tárgyalások egy-egy meghatározott szakaszára vonatkozóan megállapított értékelési kritériumok mindegyikét, és hogy a csatlakozási folyamatot ebből következően nem szabad lelassítani vagy meggátolni a korábban kitűzött követelményeket teljesítő országok esetében;

| 6. | rámutat arra, hogy a csatlakozási folyamatban meg kell őrizni a világos regionális perspektívát, és törekedni kell az olyan helyzetek elkerülésére, amikor az integráció ütemének különbsége új akadályokat emel a régión belül, különös tekintettel a vízumliberalizáció folyamatára; támogatja a Regionális Együttműködési Tanács által a regionális tulajdonosi szemlélet megerősítésében betöltött szerepet és az EU fő tárgyalójaként történő közreműködését a délkelet-európai regionális együttműködéssel kapcsolatos kérdésekben; |
| --- | --- |

6.

rámutat arra, hogy a csatlakozási folyamatban meg kell őrizni a világos regionális perspektívát, és törekedni kell az olyan helyzetek elkerülésére, amikor az integráció ütemének különbsége új akadályokat emel a régión belül, különös tekintettel a vízumliberalizáció folyamatára; támogatja a Regionális Együttműködési Tanács által a regionális tulajdonosi szemlélet megerősítésében betöltött szerepet és az EU fő tárgyalójaként történő közreműködését a délkelet-európai regionális együttműködéssel kapcsolatos kérdésekben;

| 7. | felszólítja a tagállamok parlamentjeit, hogy haladéktalanul hagyják jóvá a jelenleg a ratifikációs eljárásban szereplő stabilizációs és társulási megállapodásokat; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a tagállamok parlamentjeit, hogy haladéktalanul hagyják jóvá a jelenleg a ratifikációs eljárásban szereplő stabilizációs és társulási megállapodásokat;

| 8. | hangsúlyozza, hogy valamennyi érintett félnek komoly erőfeszítéseket kell tennie annak érdekében, hogy kölcsönösen elfogadható megoldásokat találjanak a tagállamok és a nyugat-balkáni országok közötti, illetve maguk a nyugat-balkáni országok közötti megoldatlan kétoldalú vitákra; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy a jószomszédi kapcsolatok és egymás kulturális és történelmi örökségének elfogadása igen fontos a béke megőrzése, valamint a stabilitás és a biztonság megszilárdítása érdekében; úgy véli, hogy a nyugat-balkáni országokkal folytatandó csatlakozási tárgyalások megnyitását és az egyes tárgyalási fejezetek megnyitását és lezárását nem szabad a kétoldalú vitákkal kapcsolatos kérdésekre hivatkozva akadályozni vagy gátolni, ezért az országoknak még a csatlakozási tárgyalások előtt meg kell állapodniuk arról, hogy milyen eljárásokat vesznek igénybe a kétoldalú kérdések megoldására; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy valamennyi érintett félnek komoly erőfeszítéseket kell tennie annak érdekében, hogy kölcsönösen elfogadható megoldásokat találjanak a tagállamok és a nyugat-balkáni országok közötti, illetve maguk a nyugat-balkáni országok közötti megoldatlan kétoldalú vitákra; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy a jószomszédi kapcsolatok és egymás kulturális és történelmi örökségének elfogadása igen fontos a béke megőrzése, valamint a stabilitás és a biztonság megszilárdítása érdekében; úgy véli, hogy a nyugat-balkáni országokkal folytatandó csatlakozási tárgyalások megnyitását és az egyes tárgyalási fejezetek megnyitását és lezárását nem szabad a kétoldalú vitákkal kapcsolatos kérdésekre hivatkozva akadályozni vagy gátolni, ezért az országoknak még a csatlakozási tárgyalások előtt meg kell állapodniuk arról, hogy milyen eljárásokat vesznek igénybe a kétoldalú kérdések megoldására;

| 9. | e tekintetben megemlíti bizonyos nyugat-balkáni országok azon döntését, hogy panaszt emelnek, illetve szakértői véleményt kérnek a kétoldalú vitákkal kapcsolatban a Nemzetközi Bíróságtól; úgy véli, hogy az EU-nak mindent meg kell tennie a függőben levő kérdések átfogó és tartós megoldásának támogatása és elősegítése céljából; |
| --- | --- |

9.

e tekintetben megemlíti bizonyos nyugat-balkáni országok azon döntését, hogy panaszt emelnek, illetve szakértői véleményt kérnek a kétoldalú vitákkal kapcsolatban a Nemzetközi Bíróságtól; úgy véli, hogy az EU-nak mindent meg kell tennie a függőben levő kérdések átfogó és tartós megoldásának támogatása és elősegítése céljából;

| 10. | szükségesnek véli a kultúrák közötti és az etnikumok közötti párbeszéd további elősegítését a múlt terheinek levetése és a balkáni régió országai közötti kapcsolatokban jelen lévő feszültségek felszámolás érdekében; úgy véli, hogy civil társadalmi szervezeteknek és az emberek közötti kapcsolatoknak (a nyugat-balkáni országok, illetve ezen országok és az EU között) jelentős szerepük van a megbékélés, a kölcsönös megértés és a békés etnikumok közötti együttélés elősegítésében; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy szenteljen nagyobb figyelmet a különböző etnikai csoportok közti megbékélést, toleranciát és dialógust elősegítő kezdeményezéseknek, növelje ezek finanszírozását, és támogassa az etnikumok közti megállapodások végrehajtását; |
| --- | --- |

10.

szükségesnek véli a kultúrák közötti és az etnikumok közötti párbeszéd további elősegítését a múlt terheinek levetése és a balkáni régió országai közötti kapcsolatokban jelen lévő feszültségek felszámolás érdekében; úgy véli, hogy civil társadalmi szervezeteknek és az emberek közötti kapcsolatoknak (a nyugat-balkáni országok, illetve ezen országok és az EU között) jelentős szerepük van a megbékélés, a kölcsönös megértés és a békés etnikumok közötti együttélés elősegítésében; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy szenteljen nagyobb figyelmet a különböző etnikai csoportok közti megbékélést, toleranciát és dialógust elősegítő kezdeményezéseknek, növelje ezek finanszírozását, és támogassa az etnikumok közti megállapodások végrehajtását;

| 11. | teljes mértékben támogatja a régióban működő EBVP-missziókat és az EU különleges képviselőit, akik még mindig meghatározó szerepet töltenek be a stabilitás fenntartásában és a koppenhágai kritériumokat teljesítő, működőképes államok megteremtésére irányuló folyamatban elért előrehaladás szavatolásában; hangsúlyozza, hogy az EBVP-missziók, illetve a különleges képviselői hivatalok mindaddig nem érhetnek véget, amíg megbízatásuk minden kétséget kizáróan nem teljesült; |
| --- | --- |

11.

teljes mértékben támogatja a régióban működő EBVP-missziókat és az EU különleges képviselőit, akik még mindig meghatározó szerepet töltenek be a stabilitás fenntartásában és a koppenhágai kritériumokat teljesítő, működőképes államok megteremtésére irányuló folyamatban elért előrehaladás szavatolásában; hangsúlyozza, hogy az EBVP-missziók, illetve a különleges képviselői hivatalok mindaddig nem érhetnek véget, amíg megbízatásuk minden kétséget kizáróan nem teljesült;

| 12. | teljes mértékben támogatja az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy 2010-re hozzanak létre egy átfogó nyugat-balkáni beruházási keretrendszert a Bizottság, a nemzetközi pénzügyi intézmények és az egyes adományozó országok által kínált támogatások és kölcsönök koordinálására; üdvözli az infrastrukturális projektek eszközét (IPF), és felhívja a figyelmet arra, hogy a közlekedés, a környezetvédelem, az energia és a szociális ágazat területén az IPF-projekteket egyértelmű regionális szemlélettel kell kialakítani és megvalósítani; hangsúlyozza a szorosabb koordináció szükségességét a Nyugat-Balkán számára nyújtott segítség tényleges kiegészítő jellegének, következetességének és hatékonyságának biztosítása érdekében; úgy véli, hogy ezeknek a koordinált kölcsön-/támogatási lehetőségeknek különösen azon potenciális tagjelölt országok felé kellene irányulniuk, amelyek nem jutnak támogatáshoz az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) (3) mind az öt összetevőjéből; hangsúlyozza az előcsatlakozási támogatásokhoz való hozzáférésre vonatkozó legjobb gyakorlatok terén folytatott regionális együttműködés fontosságát; |
| --- | --- |

12.

teljes mértékben támogatja az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy 2010-re hozzanak létre egy átfogó nyugat-balkáni beruházási keretrendszert a Bizottság, a nemzetközi pénzügyi intézmények és az egyes adományozó országok által kínált támogatások és kölcsönök koordinálására; üdvözli az infrastrukturális projektek eszközét (IPF), és felhívja a figyelmet arra, hogy a közlekedés, a környezetvédelem, az energia és a szociális ágazat területén az IPF-projekteket egyértelmű regionális szemlélettel kell kialakítani és megvalósítani; hangsúlyozza a szorosabb koordináció szükségességét a Nyugat-Balkán számára nyújtott segítség tényleges kiegészítő jellegének, következetességének és hatékonyságának biztosítása érdekében; úgy véli, hogy ezeknek a koordinált kölcsön-/támogatási lehetőségeknek különösen azon potenciális tagjelölt országok felé kellene irányulniuk, amelyek nem jutnak támogatáshoz az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) (3) mind az öt összetevőjéből; hangsúlyozza az előcsatlakozási támogatásokhoz való hozzáférésre vonatkozó legjobb gyakorlatok terén folytatott regionális együttműködés fontosságát;

| 13. | emlékeztet arra, hogy a gázszállítások kapcsán Oroszország és Ukrajna között 2009 januárjában lezajlott vita súlyos zavarokat okozott a nyugat-balkáni országok energiaellátásában; szorgalmazza, hogy uniós támogatással diverzifikálják a szállítási útvonalakat, és biztosítsák az energiahálózatok jobb összekapcsolását a térségben; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy a gázszállítások kapcsán Oroszország és Ukrajna között 2009 januárjában lezajlott vita súlyos zavarokat okozott a nyugat-balkáni országok energiaellátásában; szorgalmazza, hogy uniós támogatással diverzifikálják a szállítási útvonalakat, és biztosítsák az energiahálózatok jobb összekapcsolását a térségben;

| 14. | emlékeztet arra, hogy a közlekedési infrastruktúra fontos a gazdasági fejlődés és a társadalmi kohézió szempontjából; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa megfelelő intermodális szállítási rendszer létrehozását az Európai Unió és a nyugat-balkáni térség országai között, és e térségen belül támogassa az áruk és személyek gyors és szabad mozgását, különösen a VII. páneurópai közlekedési folyosó fejlesztése révén; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet arra, hogy a közlekedési infrastruktúra fontos a gazdasági fejlődés és a társadalmi kohézió szempontjából; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa megfelelő intermodális szállítási rendszer létrehozását az Európai Unió és a nyugat-balkáni térség országai között, és e térségen belül támogassa az áruk és személyek gyors és szabad mozgását, különösen a VII. páneurópai közlekedési folyosó fejlesztése révén;

| 15. | üdvözli az IPA keretében létrehozott új civil társadalmi mechanizmust, és a civil társadalmi szervezetek számára elérhető finanszírozás ebből eredő megháromszorozódását; szorgalmazza, hogy a Bizottság erősítse meg a civil társadalom fejlesztése iránti helyi elkötelezettséget, és teremtsen lehetőséget a helyi civil társadalmi szervezetekkel való rendszeres együttműködésre és konzultációra annak érdekében, hogy véleményüket és szükségleteiket figyelembe lehessen venni az IPA keretében nyújtott támogatás tervezési és programozási szakaszaiban; sürgeti a Bizottságot, hogy az előcsatlakozási alapokhoz való hozzáférésre vonatkozó legjobb gyakorlatok elterjesztésének eszközeként szorgalmazza egy civil társadalmi szervezetekből álló regionális vitafórum létrehozását; |
| --- | --- |

15.

üdvözli az IPA keretében létrehozott új civil társadalmi mechanizmust, és a civil társadalmi szervezetek számára elérhető finanszírozás ebből eredő megháromszorozódását; szorgalmazza, hogy a Bizottság erősítse meg a civil társadalom fejlesztése iránti helyi elkötelezettséget, és teremtsen lehetőséget a helyi civil társadalmi szervezetekkel való rendszeres együttműködésre és konzultációra annak érdekében, hogy véleményüket és szükségleteiket figyelembe lehessen venni az IPA keretében nyújtott támogatás tervezési és programozási szakaszaiban; sürgeti a Bizottságot, hogy az előcsatlakozási alapokhoz való hozzáférésre vonatkozó legjobb gyakorlatok elterjesztésének eszközeként szorgalmazza egy civil társadalmi szervezetekből álló regionális vitafórum létrehozását;

| 16. | szorgalmazza továbbá, hogy a Bizottság fordítson nagyobb figyelmet a régióban működő kis- és középméretű, illetve nem városi civil társadalmi szervezetek támogatására, konkrétan azáltal, hogy az ilyen szervezeteknek nagyobb részesedést ad a támogatásából, megkönnyíti az uniós támogatások pályázati eljárásait, felülvizsgálja a szabályokat és növeli a projektek társfinanszírozását a kis- és középméretű civil társadalmi szervezetek esetében; |
| --- | --- |

16.

szorgalmazza továbbá, hogy a Bizottság fordítson nagyobb figyelmet a régióban működő kis- és középméretű, illetve nem városi civil társadalmi szervezetek támogatására, konkrétan azáltal, hogy az ilyen szervezeteknek nagyobb részesedést ad a támogatásából, megkönnyíti az uniós támogatások pályázati eljárásait, felülvizsgálja a szabályokat és növeli a projektek társfinanszírozását a kis- és középméretű civil társadalmi szervezetek esetében;

| 17. | hangsúlyozza a schengeni vízumrendszer nyugat-balkáni országok polgárai számára történő liberalizálásának fontosságát annak érdekében, hogy a régió lakosságát ezáltal jobban meg lehessen ismertetni az Európai Unióval; üdvözli a vízumliberalizációról szóló párbeszédet, és szorgalmazza, hogy a Tanács és a Bizottság a lehető legátláthatóbb módon, világosan meghatározott értékelési kritériumokkal bonyolítsa le a folyamatot, hogy megkönnyítse a folyamat külső ellenőrzését, és növelje annak nyilvános elszámoltathatóságát; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza a schengeni vízumrendszer nyugat-balkáni országok polgárai számára történő liberalizálásának fontosságát annak érdekében, hogy a régió lakosságát ezáltal jobban meg lehessen ismertetni az Európai Unióval; üdvözli a vízumliberalizációról szóló párbeszédet, és szorgalmazza, hogy a Tanács és a Bizottság a lehető legátláthatóbb módon, világosan meghatározott értékelési kritériumokkal bonyolítsa le a folyamatot, hogy megkönnyítse a folyamat külső ellenőrzését, és növelje annak nyilvános elszámoltathatóságát;

| 18. | rámutat, hogy a nehézkes vízumeljárás – amelyet a régióban működő konzulátusok és követségek személyzeti létszámhiányból adódó problémája tovább súlyosbít – alkalmas lehet arra, hogy a régióban ellenséges érzelmeket keltsen az EU-val szemben, éppen akkor, amikor kimondatlanul is az Unió népszerűsége a reform egyik legnagyobb ösztönzője; |
| --- | --- |

18.

rámutat, hogy a nehézkes vízumeljárás – amelyet a régióban működő konzulátusok és követségek személyzeti létszámhiányból adódó problémája tovább súlyosbít – alkalmas lehet arra, hogy a régióban ellenséges érzelmeket keltsen az EU-val szemben, éppen akkor, amikor kimondatlanul is az Unió népszerűsége a reform egyik legnagyobb ösztönzője;

| 19. | ösztönzi a nyugat-balkáni országokat, hogy növeljék az egyéni menetrendekben megszabott követelmények teljesítésére irányuló erőfeszítéseiket az országukra vonatkozó vízumrendszer mihamarabbi megszüntetése érdekében; úgy véli, hogy ezen feltételek teljesítése kulcsfontosságú az Európai Unióhoz való csatlakozás folyamatának felgyorsítása szempontjából; ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy az előcsatlakozási támogatási eszköznek támogatnia kell a kedvezményezett országok által a vízumliberalizációs menetrendben meghatározott követelmények teljesítésére tett erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

19.

ösztönzi a nyugat-balkáni országokat, hogy növeljék az egyéni menetrendekben megszabott követelmények teljesítésére irányuló erőfeszítéseiket az országukra vonatkozó vízumrendszer mihamarabbi megszüntetése érdekében; úgy véli, hogy ezen feltételek teljesítése kulcsfontosságú az Európai Unióhoz való csatlakozás folyamatának felgyorsítása szempontjából; ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy az előcsatlakozási támogatási eszköznek támogatnia kell a kedvezményezett országok által a vízumliberalizációs menetrendben meghatározott követelmények teljesítésére tett erőfeszítéseket;

| 20. | teljes mértékben támogatja az Erasmus Mundus program keretében a nyugat-balkáni országok hallgatóinak és kutatóinak szóló uniós tanulmányi és kutatási ösztöndíjak számának és támogatásának növelését annak érdekében, hogy megismertesse a nyugat-balkáni országok népeit és intézményeit az EU napirendjével, és erősítse a szakértelmet az oktatás terén; szorgalmazza, hogy a kedvezményezett országok tegyék meg az összes szükséges intézkedést – a reklám- és tájékoztató kampányokat is beleértve – annak érdekében, hogy polgáraik teljes mértékben kihasználhassák ezeket a lehetőségeket; felhívja az érintett országokat, hogy fokozzák az egész életen át tartó tanulás programjába való belépés kritériumainak való megfeleléshez szükséges előkészítő igazgatási intézkedéseiket; |
| --- | --- |

20.

teljes mértékben támogatja az Erasmus Mundus program keretében a nyugat-balkáni országok hallgatóinak és kutatóinak szóló uniós tanulmányi és kutatási ösztöndíjak számának és támogatásának növelését annak érdekében, hogy megismertesse a nyugat-balkáni országok népeit és intézményeit az EU napirendjével, és erősítse a szakértelmet az oktatás terén; szorgalmazza, hogy a kedvezményezett országok tegyék meg az összes szükséges intézkedést – a reklám- és tájékoztató kampányokat is beleértve – annak érdekében, hogy polgáraik teljes mértékben kihasználhassák ezeket a lehetőségeket; felhívja az érintett országokat, hogy fokozzák az egész életen át tartó tanulás programjába való belépés kritériumainak való megfeleléshez szükséges előkészítő igazgatási intézkedéseiket;

| 21. | hangsúlyozza az oktatás és a képzés létfontosságú szerepét napjaink tudás alapú gazdaságaiban; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a vállalkozói és az innovatív készségek erősítését és serkentését az oktatás valamennyi szintjén; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza az oktatás és a képzés létfontosságú szerepét napjaink tudás alapú gazdaságaiban; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a vállalkozói és az innovatív készségek erősítését és serkentését az oktatás valamennyi szintjén;

| 22. | teljes mértékben támogatja a nyugat-balkáni országok részvételét a közösségi programokban és ügynökségekben; különösen felhívja a figyelmet az Energiaközösségről szóló Szerződésben való részvételükre és a Közlekedési Közösségről szóló Szerződésben való tervezett részvételükre mint a tagjelölt és potenciálisan tagjelölt országok közösségi struktúrákba való teljes integrációjának és a jogszabályok közösségi vívmányokkal való összehangolásának mintapéldáira a csatlakozási folyamat korai szakaszában; |
| --- | --- |

22.

teljes mértékben támogatja a nyugat-balkáni országok részvételét a közösségi programokban és ügynökségekben; különösen felhívja a figyelmet az Energiaközösségről szóló Szerződésben való részvételükre és a Közlekedési Közösségről szóló Szerződésben való tervezett részvételükre mint a tagjelölt és potenciálisan tagjelölt országok közösségi struktúrákba való teljes integrációjának és a jogszabályok közösségi vívmányokkal való összehangolásának mintapéldáira a csatlakozási folyamat korai szakaszában;

| 23. | hangsúlyozza, hogy a környezetvédelem a fenntartható fejlődés fontos eleme a nyugat-balkáni régióban; felhívja a nyugat-balkáni kormányokat, hogy tartsák be a Délkelet-Európai Energiaközösség alapelveit és céljait, és ezáltal segítsék elő a hatékony és eredményes környezetvédelmi politikák és stratégiák az EU környezetvédelmi normáival és az EU éghajlatváltozással kapcsolatos politikájával összhangban való alkalmazását, különösen a megújuló energiaforrások tekintetében; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy a környezetvédelem a fenntartható fejlődés fontos eleme a nyugat-balkáni régióban; felhívja a nyugat-balkáni kormányokat, hogy tartsák be a Délkelet-Európai Energiaközösség alapelveit és céljait, és ezáltal segítsék elő a hatékony és eredményes környezetvédelmi politikák és stratégiák az EU környezetvédelmi normáival és az EU éghajlatváltozással kapcsolatos politikájával összhangban való alkalmazását, különösen a megújuló energiaforrások tekintetében;

| 24. | támogatja a regionális szintű parlamentközi párbeszédet, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a nyugat-balkáni országok nemzeti parlamentjeit teljes mértékben bevonják az európai integráció folyamatába; úgy véli, hogy az Európai Parlamentnek és a tagállamok nemzeti parlamentjeinek fontos szerepet kell betölteniük a nyugat-balkáni országok parlamentjeivel való együttműködésben és párbeszédben; úgy véli, hogy az Európai Parlament parlamentközi üléseinek jellegét javítani kell, hogy működőképes és hatékony rendszert biztosítsanak a koncentráltabb, a gyakorlatra több figyelmet fordító viták és műhelyértekezletek megszervezésére; |
| --- | --- |

24.

támogatja a regionális szintű parlamentközi párbeszédet, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a nyugat-balkáni országok nemzeti parlamentjeit teljes mértékben bevonják az európai integráció folyamatába; úgy véli, hogy az Európai Parlamentnek és a tagállamok nemzeti parlamentjeinek fontos szerepet kell betölteniük a nyugat-balkáni országok parlamentjeivel való együttműködésben és párbeszédben; úgy véli, hogy az Európai Parlament parlamentközi üléseinek jellegét javítani kell, hogy működőképes és hatékony rendszert biztosítsanak a koncentráltabb, a gyakorlatra több figyelmet fordító viták és műhelyértekezletek megszervezésére;

| 25. | hangsúlyozza a régión belüli és a nyugat-balkáni országok és az EU közötti kereskedelem összes vám- és nem tarifális jellegű akadályának csökkentésére irányuló erőfeszítések fontosságát, mint a gazdasági fejlődés, a regionális integráció és az emberek közötti kapcsolatok előmozdításának egyik fő prioritását; hangsúlyozza a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás (CEFTA) központi szerepét a kereskedelmi liberalizáció előmozdításában a régióban, és üdvözli a Bizottság által a CEFTA titkárságának nyújtott pénzügyi támogatást; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza a régión belüli és a nyugat-balkáni országok és az EU közötti kereskedelem összes vám- és nem tarifális jellegű akadályának csökkentésére irányuló erőfeszítések fontosságát, mint a gazdasági fejlődés, a regionális integráció és az emberek közötti kapcsolatok előmozdításának egyik fő prioritását; hangsúlyozza a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás (CEFTA) központi szerepét a kereskedelmi liberalizáció előmozdításában a régióban, és üdvözli a Bizottság által a CEFTA titkárságának nyújtott pénzügyi támogatást;

| 26. | kifejezi szolidaritását a nyugat-balkáni országokkal a globális gazdasági válságban, és megerősíti támogatását a régió gazdasági és szociális konszolidációja iránt; üdvözli ezért a Bizottságnak az európai gazdasági fellendülés tervének Nyugat-Balkánra való kiterjesztésére irányuló közelmúltbeli javaslatát, és szorgalmazza, hogy a Bizottság továbbra is legyen éber, és szükség esetén fogadjon el megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy garantálja a stabilizációs és társulási folyamat zökkenőmentes folytatását; |
| --- | --- |

26.

kifejezi szolidaritását a nyugat-balkáni országokkal a globális gazdasági válságban, és megerősíti támogatását a régió gazdasági és szociális konszolidációja iránt; üdvözli ezért a Bizottságnak az európai gazdasági fellendülés tervének Nyugat-Balkánra való kiterjesztésére irányuló közelmúltbeli javaslatát, és szorgalmazza, hogy a Bizottság továbbra is legyen éber, és szükség esetén fogadjon el megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy garantálja a stabilizációs és társulási folyamat zökkenőmentes folytatását;

| 27. | szorgalmazza a CEFTA felei részéről történt erőfeszítések folytatását a mezőgazdasági termékek kereskedelmének összes nem tarifális akadálya és a termékekre vonatkozó vámok és kontingensek csökkentése érdekében; felhívja a pán-euro-mediterrán csoport tagjait, hogy folytassák az együttműködést a pán-euro-mediterrán diagonális kumulációs rendszernek a nyugat-balkáni országokra való kiterjesztését jelenleg akadályozó, megoldatlan kérdések rendezése érdekében; |
| --- | --- |

27.

szorgalmazza a CEFTA felei részéről történt erőfeszítések folytatását a mezőgazdasági termékek kereskedelmének összes nem tarifális akadálya és a termékekre vonatkozó vámok és kontingensek csökkentése érdekében; felhívja a pán-euro-mediterrán csoport tagjait, hogy folytassák az együttműködést a pán-euro-mediterrán diagonális kumulációs rendszernek a nyugat-balkáni országokra való kiterjesztését jelenleg akadályozó, megoldatlan kérdések rendezése érdekében;

| 28. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot és, hogy hajtsa végre azokat a megfelelő intézkedéseket, amelyek a Nyugat-Balkáni országok világkereskedelmi és világgazdasági rendszerbe való szorosabb integrációjának előmozdítására irányulnak, különösen a WTO-hoz való csatlakozás révén; kiemeli, hogy a kereskedelem liberalizációját a szegénység és munkanélküliség visszaszorításának, illetve a gazdasági és szociális jogok támogatásának és a környezet tiszteletben tartásának kell kísérnie; felhívja a Bizottságot, hogy jóváhagyás céljából megfelelő időben nyújtson be a Parlamenthez bármilyen új, a nyugat-balkáni országoknak nyújtandó különleges költségvetési támogatásra irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot és, hogy hajtsa végre azokat a megfelelő intézkedéseket, amelyek a Nyugat-Balkáni országok világkereskedelmi és világgazdasági rendszerbe való szorosabb integrációjának előmozdítására irányulnak, különösen a WTO-hoz való csatlakozás révén; kiemeli, hogy a kereskedelem liberalizációját a szegénység és munkanélküliség visszaszorításának, illetve a gazdasági és szociális jogok támogatásának és a környezet tiszteletben tartásának kell kísérnie; felhívja a Bizottságot, hogy jóváhagyás céljából megfelelő időben nyújtson be a Parlamenthez bármilyen új, a nyugat-balkáni országoknak nyújtandó különleges költségvetési támogatásra irányuló javaslatot;

| 29. | felszólítja a térség államait, hogy a korrupció elleni küzdelmet kezeljék elsődleges prioritásként, mivel a korrupció súlyosan gátolja a társadalmi haladást; felszólítja az említett államokat, hogy hozzanak meg minden szükséges intézkedést a szervezett bűnözés, valamint az ember- és kábítószer-kereskedelem leküzdésére; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a térség államait, hogy a korrupció elleni küzdelmet kezeljék elsődleges prioritásként, mivel a korrupció súlyosan gátolja a társadalmi haladást; felszólítja az említett államokat, hogy hozzanak meg minden szükséges intézkedést a szervezett bűnözés, valamint az ember- és kábítószer-kereskedelem leküzdésére;

| 30. | szorgalmazza a regionális együttműködési kezdeményezések uniós támogatásának folytatását a bel- és igazságügy (IB) területén és a jogi és igazságügyi harmonizációra irányuló erőfeszítéseket, amilyen többek között a Dél-Európai rendőrségi együttműködésről szóló egyezmény, a délkelet-európai bűnüldözési központ (SELEC) és a délkelet-európai ügyészségi tanácsadó csoport (SEEPAG); tudomásul veszi a délkelet-európai ügyészi hálózat (PROSECO) részére, illetve a nemzetközi bűnüldözési koordinációs egységek (ILECU-k) létrehozásához nyújtott, folyamatban lévő és tervezett pénzügyi támogatást, és szorgalmazza, hogy a Bizottság hangolja össze ezeket a projekteket a fent említett kezdeményezésekkel; |
| --- | --- |

30.

szorgalmazza a regionális együttműködési kezdeményezések uniós támogatásának folytatását a bel- és igazságügy (IB) területén és a jogi és igazságügyi harmonizációra irányuló erőfeszítéseket, amilyen többek között a Dél-Európai rendőrségi együttműködésről szóló egyezmény, a délkelet-európai bűnüldözési központ (SELEC) és a délkelet-európai ügyészségi tanácsadó csoport (SEEPAG); tudomásul veszi a délkelet-európai ügyészi hálózat (PROSECO) részére, illetve a nemzetközi bűnüldözési koordinációs egységek (ILECU-k) létrehozásához nyújtott, folyamatban lévő és tervezett pénzügyi támogatást, és szorgalmazza, hogy a Bizottság hangolja össze ezeket a projekteket a fent említett kezdeményezésekkel;

| 31. | szorgalmazza, hogy a Bizottság nevezzen meg kiemelt projekteket, és tisztázza az IB terén folytatott államközi és intézményközi együttműködésben a különféle nemzeti és regionális intézményekkel szemben támasztott követelményeket; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az e-kormányzati kezdeményezésekhez adott EU-támogatás részeként kezdeményezéseket dolgozzanak ki az e-igazságügy terén, hogy javítsák az együttműködést és fokozzák az átláthatóságot a jogi eljárásokban és a belső közigazgatási rendszerekben; |
| --- | --- |

31.

szorgalmazza, hogy a Bizottság nevezzen meg kiemelt projekteket, és tisztázza az IB terén folytatott államközi és intézményközi együttműködésben a különféle nemzeti és regionális intézményekkel szemben támasztott követelményeket; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az e-kormányzati kezdeményezésekhez adott EU-támogatás részeként kezdeményezéseket dolgozzanak ki az e-igazságügy terén, hogy javítsák az együttműködést és fokozzák az átláthatóságot a jogi eljárásokban és a belső közigazgatási rendszerekben;

| 32. | bírálatának ad hangot a volt Jugoszlávia mindegyik országában hatályban lévő alkotmányos és/vagy jogi rendelkezéseket illetően, amelyek tiltják azon állampolgáraik kiadatását, akik ellen vádemelést kezdeményeztek a régió más országában, valamint azokat a jogi akadályokat illetően, amelyek gátolják a súlyos büntetőeljárások bíróságok közötti áthelyezését a régió különböző országaiban; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy sürgessék a régió országait, hogy tegyenek lépéseket az összes ilyen tilalom és jogi akadály összehangolt eltörlése érdekében; |
| --- | --- |

32.

bírálatának ad hangot a volt Jugoszlávia mindegyik országában hatályban lévő alkotmányos és/vagy jogi rendelkezéseket illetően, amelyek tiltják azon állampolgáraik kiadatását, akik ellen vádemelést kezdeményeztek a régió más országában, valamint azokat a jogi akadályokat illetően, amelyek gátolják a súlyos büntetőeljárások bíróságok közötti áthelyezését a régió különböző országaiban; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy sürgessék a régió országait, hogy tegyenek lépéseket az összes ilyen tilalom és jogi akadály összehangolt eltörlése érdekében;

| 33. | rámutat arra, hogy a kiadatást korlátozó jogi rendelkezések elősegíthetik a magas szintű bűncselekmények, ezen belül az emberiség elleni bűncselekmények, a hadijog és a hadviselés szokásainak megsértése, a transznacionális szervezett bűnözés, a tiltott kereskedelem és a terrorizmus büntetlenségét, és hogy ezek a rendelkezések a sokat bírált, mégis folytatódó gyakorlat, a vádlott távollétében tartott tárgyalások fő okai közé tartoznak; támogatja a fenti jogi akadályok leküzdésére a nemzeti ügyészek által, pragmatikus együttműködési intézkedések útján tett erőfeszítéseket; elismerően nyilatkozik az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) munkájáról az együttműködés fokozása terén, és arra bátorítja a régió államait, hogy könnyítsék tovább a kölcsönös jogsegélyt és kiadatást, teljes mértékben tiszteletben tartva ugyanakkor az emberi jogi normákat és a nemzetközi jog normáit; |
| --- | --- |

33.

rámutat arra, hogy a kiadatást korlátozó jogi rendelkezések elősegíthetik a magas szintű bűncselekmények, ezen belül az emberiség elleni bűncselekmények, a hadijog és a hadviselés szokásainak megsértése, a transznacionális szervezett bűnözés, a tiltott kereskedelem és a terrorizmus büntetlenségét, és hogy ezek a rendelkezések a sokat bírált, mégis folytatódó gyakorlat, a vádlott távollétében tartott tárgyalások fő okai közé tartoznak; támogatja a fenti jogi akadályok leküzdésére a nemzeti ügyészek által, pragmatikus együttműködési intézkedések útján tett erőfeszítéseket; elismerően nyilatkozik az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) munkájáról az együttműködés fokozása terén, és arra bátorítja a régió államait, hogy könnyítsék tovább a kölcsönös jogsegélyt és kiadatást, teljes mértékben tiszteletben tartva ugyanakkor az emberi jogi normákat és a nemzetközi jog normáit;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a volt Jugoszláviával foglalkozó Nemzetközi Büntetőtörvényszékkel (ICTY) való teljes körű együttműködés – a még szökésben lévő, vád alá helyezett személyek letartóztatását és kiadatását, a bizonyítékok átadását, illetve a tárgyalási folyamat előtt és közben való teljes körű együttműködést illetően – a csatlakozási folyamat alapvető követelménye; szorgalmazza, hogy a Bizottság az ICTY-vel, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezettel és a régió kormányaival együtt támogassa a háborús bűnök és más, kisebb bűncselekmények miatti elszámoltathatóság eldöntésében részt vevő nemzeti bírói testületek kapacitásának és hatékonyságának megerősítésére irányuló kezdeményezéseket, és annak biztosítását, hogy a tárgyalásokat független és pártatlan módon, a nemzetközi jog szabályaival és normáival összhangban folytassák le; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a volt Jugoszláviával foglalkozó Nemzetközi Büntetőtörvényszékkel (ICTY) való teljes körű együttműködés – a még szökésben lévő, vád alá helyezett személyek letartóztatását és kiadatását, a bizonyítékok átadását, illetve a tárgyalási folyamat előtt és közben való teljes körű együttműködést illetően – a csatlakozási folyamat alapvető követelménye; szorgalmazza, hogy a Bizottság az ICTY-vel, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezettel és a régió kormányaival együtt támogassa a háborús bűnök és más, kisebb bűncselekmények miatti elszámoltathatóság eldöntésében részt vevő nemzeti bírói testületek kapacitásának és hatékonyságának megerősítésére irányuló kezdeményezéseket, és annak biztosítását, hogy a tárgyalásokat független és pártatlan módon, a nemzetközi jog szabályaival és normáival összhangban folytassák le;

| 35. | megállapítja, hogy az oktatási programok sarkalatos szerepet játszanak a társadalmi integráció előmozdításában és az etnikai feszültségek csökkentésében; ezért felhívja a nyugat-balkáni államokat, hogy a polgári, emberi és demokratikus jogok mint európai alapértékek a megfelelő tantervbe való felvételével javítsák az oktatás minőségét, és vessenek véget az iskolai szegregációnak; rámutat arra, hogy a Nyugat-Balkánon az iskolai és egyetemi történelemoktatásnak megalapozott kutatásokon kell alapulnia, és tükröznie kell a régió különféle nemzeti és etnikai csoportjainak különböző szempontjait ahhoz, hogy tartós eredményt lehessen elérni a megbékélés előmozdításában és az etnikumok közötti viszony javításában; teljes mértékben támogatja az olyan kezdeményezéseket, mint a Dél-Kelet-Európai Demokrácia és Megbékélés Központja által indított „Közös történelem” című projekt, amelynek célja a Balkán történelmét több nézőpontból tárgyaló történelemtanítási anyagok megírása és terjesztése, és felhívja a régió illetékes minisztériumait, oktatási hatóságait és oktatási intézményeit, hogy támogassák a közös történelemtanítási anyagok használatát; felhívja a Bizottságot, hogy pénzügyileg és politikailag támogassa az ilyen kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

35.

megállapítja, hogy az oktatási programok sarkalatos szerepet játszanak a társadalmi integráció előmozdításában és az etnikai feszültségek csökkentésében; ezért felhívja a nyugat-balkáni államokat, hogy a polgári, emberi és demokratikus jogok mint európai alapértékek a megfelelő tantervbe való felvételével javítsák az oktatás minőségét, és vessenek véget az iskolai szegregációnak; rámutat arra, hogy a Nyugat-Balkánon az iskolai és egyetemi történelemoktatásnak megalapozott kutatásokon kell alapulnia, és tükröznie kell a régió különféle nemzeti és etnikai csoportjainak különböző szempontjait ahhoz, hogy tartós eredményt lehessen elérni a megbékélés előmozdításában és az etnikumok közötti viszony javításában; teljes mértékben támogatja az olyan kezdeményezéseket, mint a Dél-Kelet-Európai Demokrácia és Megbékélés Központja által indított „Közös történelem” című projekt, amelynek célja a Balkán történelmét több nézőpontból tárgyaló történelemtanítási anyagok megírása és terjesztése, és felhívja a régió illetékes minisztériumait, oktatási hatóságait és oktatási intézményeit, hogy támogassák a közös történelemtanítási anyagok használatát; felhívja a Bizottságot, hogy pénzügyileg és politikailag támogassa az ilyen kezdeményezéseket;

| 36. | hangsúlyozza a nemzeti és etnikai kisebbségek jogainak megerősítését, védelmét és biztosítását szolgáló hatékony keretrendszer fontosságát a többnemzetiségű és a múltban széleskörű és szisztematikus etnikai eredetű erőszakot elszenvedett régiókban; felhívja a régió kormányait, hogy fokozott erőfeszítésekkel törekedjenek annak biztosítására, hogy a kisebbségi és emberi jogok terén a gyakorlatban minden törvényt tiszteletben tartsanak, és hogy e jogok megsértése esetén megfelelő intézkedésekre kerüljön sor; szorgalmazza, hogy további erőfeszítések történjenek annak érdekében, hogy a kisebbségek befogadásának elősegítésére irányuló és a hátrányos helyzetű kisebbségi csoportok (konkrétan a romák) helyzetét javító kezdeményezéseket megfelelően finanszírozzák és hajtsák végre; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza a nemzeti és etnikai kisebbségek jogainak megerősítését, védelmét és biztosítását szolgáló hatékony keretrendszer fontosságát a többnemzetiségű és a múltban széleskörű és szisztematikus etnikai eredetű erőszakot elszenvedett régiókban; felhívja a régió kormányait, hogy fokozott erőfeszítésekkel törekedjenek annak biztosítására, hogy a kisebbségi és emberi jogok terén a gyakorlatban minden törvényt tiszteletben tartsanak, és hogy e jogok megsértése esetén megfelelő intézkedésekre kerüljön sor; szorgalmazza, hogy további erőfeszítések történjenek annak érdekében, hogy a kisebbségek befogadásának elősegítésére irányuló és a hátrányos helyzetű kisebbségi csoportok (konkrétan a romák) helyzetét javító kezdeményezéseket megfelelően finanszírozzák és hajtsák végre;

| 37. | hangsúlyozza a nemek közötti egyenlőséget és a nők társadalomban betöltött szerepének megerősítését előmozdító programok összeállításának és végrehajtásának szükségességét a demokratikus szellem és az európai értékek melletti elkötelezettség garanciájaként; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza a nemek közötti egyenlőséget és a nők társadalomban betöltött szerepének megerősítését előmozdító programok összeállításának és végrehajtásának szükségességét a demokratikus szellem és az európai értékek melletti elkötelezettség garanciájaként;

| 38. | rámutat arra, hogy a régió kormányai részéről nagyobb erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy garantálni tudják a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek fenntartható visszatérését – beleértve a tulajdon visszaszolgáltatását és ideiglenesen elfoglalt házak visszaadását –, összhangban a menekültek visszatéréséről tartott regionális miniszteri konferencia által 2005. január 31-én kiadott szarajevói nyilatkozattal; szorgalmazza, hogy a Tanács és a Bizottság ragaszkodjon ahhoz, hogy a régió kormányai dolgozzanak ki és hajtsanak végre a visszatérők lakáshoz és szociális szolgáltatásokhoz való hozzájuttatására szolgáló programokat, és fokozott erőfeszítésekkel törekedjenek a visszatérő kisebbségek elleni megkülönböztetés leküzdésére; úgy véli, hogy ezeket az intézkedéseket még a szóban forgó országok tagjelöltté válása előtt meg kell hozni, a csatlakozási folyamat során pedig mindenképpen végre kell hajtani; |
| --- | --- |

38.

rámutat arra, hogy a régió kormányai részéről nagyobb erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy garantálni tudják a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek fenntartható visszatérését – beleértve a tulajdon visszaszolgáltatását és ideiglenesen elfoglalt házak visszaadását –, összhangban a menekültek visszatéréséről tartott regionális miniszteri konferencia által 2005. január 31-én kiadott szarajevói nyilatkozattal; szorgalmazza, hogy a Tanács és a Bizottság ragaszkodjon ahhoz, hogy a régió kormányai dolgozzanak ki és hajtsanak végre a visszatérők lakáshoz és szociális szolgáltatásokhoz való hozzájuttatására szolgáló programokat, és fokozott erőfeszítésekkel törekedjenek a visszatérő kisebbségek elleni megkülönböztetés leküzdésére; úgy véli, hogy ezeket az intézkedéseket még a szóban forgó országok tagjelöltté válása előtt meg kell hozni, a csatlakozási folyamat során pedig mindenképpen végre kell hajtani;

| 39. | aggodalmát fejezi ki a médiát az összes nyugat-balkáni államban érő politikai beavatkozás, az üzleti, politikai és médiaérdekek összekeveredése, valamint az oknyomozó újságírók elleni fenyegetés és zaklatás légköre miatt; felszólítja a nyugat-balkáni államokat, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben az újságírók és a független média demokratikus európai államokban legitim tekintélyként élvezett jogait; |
| --- | --- |

39.

aggodalmát fejezi ki a médiát az összes nyugat-balkáni államban érő politikai beavatkozás, az üzleti, politikai és médiaérdekek összekeveredése, valamint az oknyomozó újságírók elleni fenyegetés és zaklatás légköre miatt; felszólítja a nyugat-balkáni államokat, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben az újságírók és a független média demokratikus európai államokban legitim tekintélyként élvezett jogait;

| 40. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Albánia, Bosznia-Hercegovina, Horvátország, Koszovó, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia kormányainak és parlamentjeinek, az EBESZ soros elnökének, az EBESZ Parlamenti Közgyűlés soros elnökének, az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága elnökének, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése elnökének, a Regionális Együttműködési Tanács titkárságának, a volt Jugoszláviával foglalkozó Nemzetközi Büntetőtörvényszéknek, valamint a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás titkárságának. |
| --- | --- |

40.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Albánia, Bosznia-Hercegovina, Horvátország, Koszovó, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia kormányainak és parlamentjeinek, az EBESZ soros elnökének, az EBESZ Parlamenti Közgyűlés soros elnökének, az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága elnökének, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése elnökének, a Regionális Együttműködési Tanács titkárságának, a volt Jugoszláviával foglalkozó Nemzetközi Büntetőtörvényszéknek, valamint a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás titkárságának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0639.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0005.

(3)  A Tanács 1085/2006/EK rendelete (2006. július 17.) egy előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról (HL L 210., 2006.7.31., 82. o.).

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/107 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/107

---

2009. április 24, péntekigBosznia-hercegovinai helyzet

P6_TA(2009)0332

Az Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a bosznia-hercegovinai helyzetről

2010/C 184 E/22

Az Európai Parlament,

tekintettel az Általános és Külkapcsolatok Tanácsa 2003. június 16-i, a Nyugat-balkánról szóló következtetéseire, valamint annak a 2003. június 19.–20-i tesszaloniki Európai Tanács által jóváhagyott „Thesszaloniki cselekvési program a Nyugat-Balkánért: az európai integráció útján” című mellékletére,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia-Hercegovina között 2008. június 16-án aláírt stabilizációs és társulási megállapodásra,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia-Hercegovina közötti stabilizációs és társulási megállapodás megkötéséről szóló 2008. október 23-i állásfoglalására (1),

tekintettel Valentin Inzko 2009. március 11-i, az EU új bosznia-hercegovinai különmegbízottjává történt kinevezésére (2),

tekintettel a bosznia-hercegovinai Horvát Demokratikus Közösség (HDZ BiH), a Független Szociáldemokrata Szövetség (SNDS) és a Demokratikus Fellépés Pártjának (SDA) vezetői által 2008. november 8-án, az alkotmányos reformról, az állami tulajdonról, a népszámlálásról és a Brčko körzetről szóló, Prudban kiadott közös nyilatkozatra és az azt követő tárgyalásaikra,

tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a bosznia-hercegovinai politikai légkör állandó romlása jelentős aggodalommal tölti el az Európai Parlamentet, |
| --- | --- |

A.

mivel a bosznia-hercegovinai politikai légkör állandó romlása jelentős aggodalommal tölti el az Európai Parlamentet,

| B. | mivel Bosznia-Hercegovina állama, a daytoni békemegállapodás (DPA) szerint is annak a vágynak a kézzelfogható bizonyítéka, hogy az 1990-es évek brutális harcait követően tartós megbékélés jöjjön létre a különböző közösségek között, |
| --- | --- |

B.

mivel Bosznia-Hercegovina állama, a daytoni békemegállapodás (DPA) szerint is annak a vágynak a kézzelfogható bizonyítéka, hogy az 1990-es évek brutális harcait követően tartós megbékélés jöjjön létre a különböző közösségek között,

| C. | mivel ez a megbékélési folyamat az ország európai integrációjának elválaszthatatlan részét képezi, ugyanis az integráció alapvetően ugyanazon értékeken alapul, amelyeken az EU is nyugszik, |
| --- | --- |

C.

mivel ez a megbékélési folyamat az ország európai integrációjának elválaszthatatlan részét képezi, ugyanis az integráció alapvetően ugyanazon értékeken alapul, amelyeken az EU is nyugszik,

| D. | mivel az Európai Közösségek és Bosznia-Hercegovina között létrejött, fent említett stabilizációs és társulási megállapodás egyértelműen azt az üzenetet hordozza, hogy Bosznia-Hercegovina számára az uniós tagság ígérete valóságos és elérhető, amennyiben az ország megfelel a koppenhágai kritériumoknak és keresztülviszi az európai partnerségi prioritásokban összefoglalt szükséges reformokat, |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Közösségek és Bosznia-Hercegovina között létrejött, fent említett stabilizációs és társulási megállapodás egyértelműen azt az üzenetet hordozza, hogy Bosznia-Hercegovina számára az uniós tagság ígérete valóságos és elérhető, amennyiben az ország megfelel a koppenhágai kritériumoknak és keresztülviszi az európai partnerségi prioritásokban összefoglalt szükséges reformokat,

| E. | mivel Bosznia-Hercegovina területi integritásának bármilyen jellegű megkérdőjelezése nemcsak a daytoni békemegállapodás megsértését jelenté, amelynek értelmében egyetlen terület sem szakadhat el az országtól, hanem egyúttal ütközne a tolerancia és az etnikai közösségek békés egymás mellett élése elvével, amely az egész Nyugat-Balkán stabilitásának alapja, |
| --- | --- |

E.

mivel Bosznia-Hercegovina területi integritásának bármilyen jellegű megkérdőjelezése nemcsak a daytoni békemegállapodás megsértését jelenté, amelynek értelmében egyetlen terület sem szakadhat el az országtól, hanem egyúttal ütközne a tolerancia és az etnikai közösségek békés egymás mellett élése elvével, amely az egész Nyugat-Balkán stabilitásának alapja,

| F. | mivel éppen ezért a nemzetközi közösség és az EU semmiképpen nem fogja elfogadni, sem tolerálni Bosznia-Hercegovina bármilyen megosztását, |
| --- | --- |

F.

mivel éppen ezért a nemzetközi közösség és az EU semmiképpen nem fogja elfogadni, sem tolerálni Bosznia-Hercegovina bármilyen megosztását,

| 1. | úgy véli, hogy az európai integráció a Nyugat-Balkán teljes népességének legfőbb érdeke; ezért sajnálja, hogy a bosznia-hercegovinai politikusok képtelenek megállapodni egy közös politikai jövőről országuk számára, rövidlátó nacionalista okok miatt veszélyeztetve az EU-hoz történő csatlakozást, egy olyan célt, amely békét, stabilitást és jólétet teremtene Bosznia-Hercegovina lakossága számára; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy az európai integráció a Nyugat-Balkán teljes népességének legfőbb érdeke; ezért sajnálja, hogy a bosznia-hercegovinai politikusok képtelenek megállapodni egy közös politikai jövőről országuk számára, rövidlátó nacionalista okok miatt veszélyeztetve az EU-hoz történő csatlakozást, egy olyan célt, amely békét, stabilitást és jólétet teremtene Bosznia-Hercegovina lakossága számára;

| 2. | emlékezteti Bosznia-Hercegovina politikai vezetőit arra, hogy az EU-hoz történő csatlakozás egyet jelent azon értékek és szabályok elfogadásával, amelyekre az Unió épül, nevezetesen az emberi jogok, így a kisebbségek jogainak tiszteletben tartása, a szolidaritás, amely népek és közösségek között is értendő, a tolerancia a különböző hagyományok és kultúrák viszonylatában is, a jogállamiság, így az igazságszolgáltatás függetlenségének tiszteletben tartása, illetve a demokrácia, amelybe beletartozik a többségi szabály elfogadása és a véleménynyilvánítás szabadsága is; sürgeti a politikai vezetőket, hogy tartózkodjanak a gyűlöletpolitikától, a nacionalista programoktól és a szeparatizmustól, és elítéli a reformoktól való egyoldalú visszalépést; |
| --- | --- |

2.

emlékezteti Bosznia-Hercegovina politikai vezetőit arra, hogy az EU-hoz történő csatlakozás egyet jelent azon értékek és szabályok elfogadásával, amelyekre az Unió épül, nevezetesen az emberi jogok, így a kisebbségek jogainak tiszteletben tartása, a szolidaritás, amely népek és közösségek között is értendő, a tolerancia a különböző hagyományok és kultúrák viszonylatában is, a jogállamiság, így az igazságszolgáltatás függetlenségének tiszteletben tartása, illetve a demokrácia, amelybe beletartozik a többségi szabály elfogadása és a véleménynyilvánítás szabadsága is; sürgeti a politikai vezetőket, hogy tartózkodjanak a gyűlöletpolitikától, a nacionalista programoktól és a szeparatizmustól, és elítéli a reformoktól való egyoldalú visszalépést;

| 3. | emlékeztet továbbá arra, hogy az uniós tagság lehetősége Bosznia-Hercegovina mint egyetlen ország, nem pedig egyes részei számára áll fenn, valamint hogy ebből következően teljességgel elfogadhatatlanok az elszakadással való fenyegetések és az állam szuverenitását aláásó egyéb törekvések; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet továbbá arra, hogy az uniós tagság lehetősége Bosznia-Hercegovina mint egyetlen ország, nem pedig egyes részei számára áll fenn, valamint hogy ebből következően teljességgel elfogadhatatlanok az elszakadással való fenyegetések és az állam szuverenitását aláásó egyéb törekvések;

| 4. | ebben a tekintetben sürgeti valamennyi illetékes hatóságot és a politikai vezetést, hogy sokkal jobban összpontosítsanak a megbékélésre, a kölcsönös megértésre és a béketeremtő intézkedésekre annak érdekében, hogy megalapozzák az ország stabilitását és az etnikai csoportok közötti békét; |
| --- | --- |

4.

ebben a tekintetben sürgeti valamennyi illetékes hatóságot és a politikai vezetést, hogy sokkal jobban összpontosítsanak a megbékélésre, a kölcsönös megértésre és a béketeremtő intézkedésekre annak érdekében, hogy megalapozzák az ország stabilitását és az etnikai csoportok közötti békét;

| 5. | megismétli, hogy amennyiben Bosznia-Hercegovina komolyan csatlakozni kíván az EU-hoz, meg kell felelnie a következő feltételeknek:






  a) | az állami intézményeknek képesnek kell lenniük az uniós csatlakozáshoz szükséges reformok elfogadására és hatékony végrehajtására; |
| --- | --- | --- |

5.

megismétli, hogy amennyiben Bosznia-Hercegovina komolyan csatlakozni kíván az EU-hoz, meg kell felelnie a következő feltételeknek:

a)

az állami intézményeknek képesnek kell lenniük az uniós csatlakozáshoz szükséges reformok elfogadására és hatékony végrehajtására;

| b) | az államnak ezért olyan közintézményeket kell létrehoznia, amelyek a jogállamiságon alapulnak és hatékony döntéshozatalra képesek; ezeknek az intézményeknek működőképesnek, hitelesnek, politikai befolyástól függetlennek kell lenniük, és megfelelő forrásokkal kell rendelkezniük; |
| --- | --- |

b)

az államnak ezért olyan közintézményeket kell létrehoznia, amelyek a jogállamiságon alapulnak és hatékony döntéshozatalra képesek; ezeknek az intézményeknek működőképesnek, hitelesnek, politikai befolyástól függetlennek kell lenniük, és megfelelő forrásokkal kell rendelkezniük;

| 6. | úgy véli, hogy a fenti követelményeket Bosznia-Hercegovinának a következő kritériumokon alapuló alkotmányos reformja útján lehet elérni:






  a) | a hatalomnak megfelelő jogalkotási, költségvetési, végrehajtási és igazságszolgáltatási hatáskörrel kell rendelkeznie ahhoz, hogy az EU tagállamaként működhessen, létre tudjon hozni és fenn tudjon tartani egy működőképes egységes piacot, elő tudja mozdítani a gazdasági és szociális kohéziót, valamint képviselni és védelmezni tudja az ország érdekeit külföldön; |
| --- | --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a fenti követelményeket Bosznia-Hercegovinának a következő kritériumokon alapuló alkotmányos reformja útján lehet elérni:

a)

a hatalomnak megfelelő jogalkotási, költségvetési, végrehajtási és igazságszolgáltatási hatáskörrel kell rendelkeznie ahhoz, hogy az EU tagállamaként működhessen, létre tudjon hozni és fenn tudjon tartani egy működőképes egységes piacot, elő tudja mozdítani a gazdasági és szociális kohéziót, valamint képviselni és védelmezni tudja az ország érdekeit külföldön;

| b) | az ország irányításában részt vevő igazgatási szintek számának arányban kell állniuk Bosznia-Hercegovina pénzügyi forrásaival, és a hatáskörök hatékony, következetes és eredményes megosztásán kell alapulnia; |
| --- | --- |

b)

az ország irányításában részt vevő igazgatási szintek számának arányban kell állniuk Bosznia-Hercegovina pénzügyi forrásaival, és a hatáskörök hatékony, következetes és eredményes megosztásán kell alapulnia;

| c) | a létfontosságú nemzeti érdekek Bosznia-Hercegovinán belüli megóvásának összeegyeztethetőnek kell lennie az ország cselekvőképességével; |
| --- | --- |

c)

a létfontosságú nemzeti érdekek Bosznia-Hercegovinán belüli megóvásának összeegyeztethetőnek kell lennie az ország cselekvőképességével;

| d) | valamennyi kisebbségi közösségnek ugyanazon jogokat kell élveznie, mint a nemzetalkotó népeknek, amibe beletartozik, hogy az Emberi Jogok Európai Egyezménye rendelkezéseivel – és az Európa Tanács Joggal a Demokráciáért Európai Bizottsága (Velencei Bizottság) vonatkozó véleményeivel – összhangban el kell törölni az etnikai hovatartozáson alapuló választójogi korlátozásokat; |
| --- | --- |

d)

valamennyi kisebbségi közösségnek ugyanazon jogokat kell élveznie, mint a nemzetalkotó népeknek, amibe beletartozik, hogy az Emberi Jogok Európai Egyezménye rendelkezéseivel – és az Európa Tanács Joggal a Demokráciáért Európai Bizottsága (Velencei Bizottság) vonatkozó véleményeivel – összhangban el kell törölni az etnikai hovatartozáson alapuló választójogi korlátozásokat;

| 7. | ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy olyan világos megoldást kell találni az állami tulajdon kérdésére, amely összhangban áll a központi hatalom alkotmányos kiváltságaival; |
| --- | --- |

7.

ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy olyan világos megoldást kell találni az állami tulajdon kérdésére, amely összhangban áll a központi hatalom alkotmányos kiváltságaival;

| 8. | emlékezteti a bosznia-hercegovinai politikusokat arra, hogy az ő feladatuk a fent említett kérdésekben megállapodásra jutni, és amennyiben ez nem sikerül, országukat és a lakosságot stagnálásra és elszigetelődésre kárhoztatják egy olyan időszakban, amikor Bosznia-Hercegovinát amúgy is nagyon súlyosan érinti a jelentős munkahelyveszteséggel járó pénzügyi és gazdasági válság; |
| --- | --- |

8.

emlékezteti a bosznia-hercegovinai politikusokat arra, hogy az ő feladatuk a fent említett kérdésekben megállapodásra jutni, és amennyiben ez nem sikerül, országukat és a lakosságot stagnálásra és elszigetelődésre kárhoztatják egy olyan időszakban, amikor Bosznia-Hercegovinát amúgy is nagyon súlyosan érinti a jelentős munkahelyveszteséggel járó pénzügyi és gazdasági válság;

| 9. | rámutat, hogy az ország alkotmányos reformját és európai kilátásait a bosznia-hercegovinai társadalom valamennyi részének bevonásával zajló átfogó és részletes vita tárgyává kell tenni, és az nem lehet a fő politikai pártok és etnikai közösségek vezetőinek monopóliuma; |
| --- | --- |

9.

rámutat, hogy az ország alkotmányos reformját és európai kilátásait a bosznia-hercegovinai társadalom valamennyi részének bevonásával zajló átfogó és részletes vita tárgyává kell tenni, és az nem lehet a fő politikai pártok és etnikai közösségek vezetőinek monopóliuma;

| 10. | sürgeti a bosznia-hercegovinai Miniszterek Tanácsát és a Parlamenti Közgyűlést, hogy tegyenek nagyobb és hatékonyabb erőfeszítéseket az európai integráció követelményeinek való megfeleléshez szükséges jogszabályok elfogadása érdekében, és sürgeti Bosznia-Hercegovina különböző hatóságait és szerveit, hogy javítsák az uniós ügyekkel kapcsolatos koordinációt; |
| --- | --- |

10.

sürgeti a bosznia-hercegovinai Miniszterek Tanácsát és a Parlamenti Közgyűlést, hogy tegyenek nagyobb és hatékonyabb erőfeszítéseket az európai integráció követelményeinek való megfeleléshez szükséges jogszabályok elfogadása érdekében, és sürgeti Bosznia-Hercegovina különböző hatóságait és szerveit, hogy javítsák az uniós ügyekkel kapcsolatos koordinációt;

| 11. | felszólít az Európai Uniós Integrációs Hivatal új vezetőjének kinevezésére, és emlékezteti a bosznia-hercegovinai hatóságokat, hogy a jelöltek kiválasztásának nem pártálláson, hanem kizárólag a vonatkozó szakmai tapasztalaton, bizonyított szakértelmen és az európai ügyek alapos ismeretén kell alapulnia; |
| --- | --- |

11.

felszólít az Európai Uniós Integrációs Hivatal új vezetőjének kinevezésére, és emlékezteti a bosznia-hercegovinai hatóságokat, hogy a jelöltek kiválasztásának nem pártálláson, hanem kizárólag a vonatkozó szakmai tapasztalaton, bizonyított szakértelmen és az európai ügyek alapos ismeretén kell alapulnia;

| 12. | felhívja a bosznia-hercegovinai hatóságokat, hogy mielőbb teljesítsék a vízumliberalizációs menetrendben előírt követelményeket, hogy 2009 végéig biztosítani lehessen a jelenlegi vízumkötelezettségek megszüntetését; |
| --- | --- |

12.

felhívja a bosznia-hercegovinai hatóságokat, hogy mielőbb teljesítsék a vízumliberalizációs menetrendben előírt követelményeket, hogy 2009 végéig biztosítani lehessen a jelenlegi vízumkötelezettségek megszüntetését;

| 13. | aggodalmát fejezi ki a bosznia-hercegovinai médiába való politikai beavatkozás, valamint az üzleti, politikai és médiaérdekek összefonódása miatt; e tekintetben felhívja a hatóságokat, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben az újságírók jogait és a média függetlenségét; |
| --- | --- |

13.

aggodalmát fejezi ki a bosznia-hercegovinai médiába való politikai beavatkozás, valamint az üzleti, politikai és médiaérdekek összefonódása miatt; e tekintetben felhívja a hatóságokat, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben az újságírók jogait és a média függetlenségét;

| 14. | megismétli ugyanakkor, hogy a nemzetközi közösség és főképviselője szigorú, a főképviselő Valentin Inzko úr mandátumával összhangban levő intézkedésekkel fog válaszolni a daytoni békemegállapodás, különösen a különböző etnikai közösségek közös államban történő békés együttélésének aláaknázására tett bármilyen kísérletre; |
| --- | --- |

14.

megismétli ugyanakkor, hogy a nemzetközi közösség és főképviselője szigorú, a főképviselő Valentin Inzko úr mandátumával összhangban levő intézkedésekkel fog válaszolni a daytoni békemegállapodás, különösen a különböző etnikai közösségek közös államban történő békés együttélésének aláaknázására tett bármilyen kísérletre;

| 15. | ennélfogva azon a véleményen van, hogy a főképviselő hivatalának támogatnia kell a bosznia-hercegovinai hatóságokat a Béke-végrehajtási Tanács által kitűzött öt célkitűzés és két feltétel megvalósításában és megfelelő végrehajtásában, és hogy addig a hivatalnak meg kell maradnia és biztosítania kell a daytoni békemegállapodás megfelelő végrehajtását; |
| --- | --- |

15.

ennélfogva azon a véleményen van, hogy a főképviselő hivatalának támogatnia kell a bosznia-hercegovinai hatóságokat a Béke-végrehajtási Tanács által kitűzött öt célkitűzés és két feltétel megvalósításában és megfelelő végrehajtásában, és hogy addig a hivatalnak meg kell maradnia és biztosítania kell a daytoni békemegállapodás megfelelő végrehajtását;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a Béke-végrehajtási Tanács által kitűzött öt célkitűzés és két feltétel megvalósítása érdekében tett lépések az uniós menetrendben való előrelépéshez is szükségesek; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a Béke-végrehajtási Tanács által kitűzött öt célkitűzés és két feltétel megvalósítása érdekében tett lépések az uniós menetrendben való előrelépéshez is szükségesek;

| 17. | sajnálja, hogy a Tanács oly kevés figyelmet fordít a bosznia-hercegovinai politikai légkör romlására, valamint, hogy a tagállamok mindeddig nem adták tanújelét abbéli szándékuknak, hogy komolyan és összehangoltan vegyék fel a küzdelmet az országban uralkodó helyzet ellen; |
| --- | --- |

17.

sajnálja, hogy a Tanács oly kevés figyelmet fordít a bosznia-hercegovinai politikai légkör romlására, valamint, hogy a tagállamok mindeddig nem adták tanújelét abbéli szándékuknak, hogy komolyan és összehangoltan vegyék fel a küzdelmet az országban uralkodó helyzet ellen;

| 18. | felszólítja a Tanácsot, hogy fogadja el a Bosznia-Hercegovinára vonatkozó, jelen állásfoglalásban foglalt követelményeket, és kötelezze el magát végrehajtásuk előmozdítása mellett; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy a Tanácsnak a következőket kell biztosítania az EU új különmegbízottja számára:






  a) | erős és világosan meghatározott mandátumot és a szükséges emberi erőforrásokat, hogy megkönnyítsék a jelen állásfoglalásban foglalt reformok elfogadását, és előmozdítsák a civil társadalommal történő párbeszédet ezekben a kérdésekben, többek között célzott lakossági kampányok, valamint a kultúrák közötti és a vallások közötti párbeszédet elősegítő tevékenységek révén; |
| --- | --- | --- |

18.

felszólítja a Tanácsot, hogy fogadja el a Bosznia-Hercegovinára vonatkozó, jelen állásfoglalásban foglalt követelményeket, és kötelezze el magát végrehajtásuk előmozdítása mellett; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy a Tanácsnak a következőket kell biztosítania az EU új különmegbízottja számára:

a)

erős és világosan meghatározott mandátumot és a szükséges emberi erőforrásokat, hogy megkönnyítsék a jelen állásfoglalásban foglalt reformok elfogadását, és előmozdítsák a civil társadalommal történő párbeszédet ezekben a kérdésekben, többek között célzott lakossági kampányok, valamint a kultúrák közötti és a vallások közötti párbeszédet elősegítő tevékenységek révén;

| b) | az EU összes eszközét, így többek között szankciók kiszabását is (pl. az EU-s pénzügyi támogatás felfüggesztését) az országban történő valódi haladás elérése érdekében; |
| --- | --- |

b)

az EU összes eszközét, így többek között szankciók kiszabását is (pl. az EU-s pénzügyi támogatás felfüggesztését) az országban történő valódi haladás elérése érdekében;

| c) | teljes és folyamatos politikai támogatást és felhatalmazást a Bosznia-Hercegovinában jelen lévő uniós szereplők és eszközök átfogó koordinációjához, biztosítva ezáltal az EU fellépéseinek következetességét és koherenciáját, valamint a koordinációt a Bosznia-Hercegovinában jelen levő, megfelelő nem uniós nemzetközi szereplőkkel; |
| --- | --- |

c)

teljes és folyamatos politikai támogatást és felhatalmazást a Bosznia-Hercegovinában jelen lévő uniós szereplők és eszközök átfogó koordinációjához, biztosítva ezáltal az EU fellépéseinek következetességét és koherenciáját, valamint a koordinációt a Bosznia-Hercegovinában jelen levő, megfelelő nem uniós nemzetközi szereplőkkel;

| d) | a Politikai és Biztonsági Bizottságnak a Bosznia-Hercegovinában végbemenő fejlődésről történő havi tájékoztatásához és a célzott szankciókra irányuló megfelelő ajánlások megtételéhez való jogot; |
| --- | --- |

d)

a Politikai és Biztonsági Bizottságnak a Bosznia-Hercegovinában végbemenő fejlődésről történő havi tájékoztatásához és a célzott szankciókra irányuló megfelelő ajánlások megtételéhez való jogot;

| 19. | felszólítja az EU közös kül- és biztonságpolitikai főképviselőjét Javier Solana urat és a bővítésért felelős biztost Olli Rehn urat, hogy játsszanak aktívabb és láthatóbb szerepet Bosznia-Hercegovinában az országba tett rendszeres látogatások, valamint a civil társadalom képviselőivel folytatott párbeszéd hatékonyabb előmozdítása révén; |
| --- | --- |

19.

felszólítja az EU közös kül- és biztonságpolitikai főképviselőjét Javier Solana urat és a bővítésért felelős biztost Olli Rehn urat, hogy játsszanak aktívabb és láthatóbb szerepet Bosznia-Hercegovinában az országba tett rendszeres látogatások, valamint a civil társadalom képviselőivel folytatott párbeszéd hatékonyabb előmozdítása révén;

| 20. | dicséri a bosznia-hercegovinai civil társadalmat, amiért több jó szándékról tett tanúbizonyságot mint politikai vezetőik, és amiért az országon belüli változás és megbékélés pozitív tényezője; |
| --- | --- |

20.

dicséri a bosznia-hercegovinai civil társadalmat, amiért több jó szándékról tett tanúbizonyságot mint politikai vezetőik, és amiért az országon belüli változás és megbékélés pozitív tényezője;

| 21. | úgy véli továbbá, hogy a nemzetközi haderők bosznia-hercegovinai jelenlétét és gyors bevethetőségét fenn kell tartani, megmutatva ezzel a nemzetközi közösség azon elhatározását, hogy megvédi Bosznia-Hercegovina biztonságát és integritását; |
| --- | --- |

21.

úgy véli továbbá, hogy a nemzetközi haderők bosznia-hercegovinai jelenlétét és gyors bevethetőségét fenn kell tartani, megmutatva ezzel a nemzetközi közösség azon elhatározását, hogy megvédi Bosznia-Hercegovina biztonságát és integritását;

| 22. | megismétli azt a követelését, hogy haladéktalanul tartóztassák le a volt Jugoszlávia területén elkövetett háborús bűnök kivizsgálását végző nemzetközi törvényszék által keresett, még szabadlábon levő vádlottakat, és határozott fellépésre szólítja fel a bosznia-hercegovinai hatóságokat az ezeket a vádlottakat segítő bűnözői hálózatok felszámolására; |
| --- | --- |

22.

megismétli azt a követelését, hogy haladéktalanul tartóztassák le a volt Jugoszlávia területén elkövetett háborús bűnök kivizsgálását végző nemzetközi törvényszék által keresett, még szabadlábon levő vádlottakat, és határozott fellépésre szólítja fel a bosznia-hercegovinai hatóságokat az ezeket a vádlottakat segítő bűnözői hálózatok felszámolására;

| 23. | végül fokozott párbeszédre szólítja fel az EU-t, az USA-t és a többi releváns nemzetközi szereplőt annak érdekében, hogy megszerezhető legyen Bosznia-Hercegovina koherens megközelítésének támogatása, és megelőzhető legyen az ország politikai helyzetének további romlása, illetve a térség destabilizációja; hangsúlyozza, hogy Bosznia-Hercegovina fejlődésének elősegítése érdekében fokozott regionális együttműködésre van szükség; |
| --- | --- |

23.

végül fokozott párbeszédre szólítja fel az EU-t, az USA-t és a többi releváns nemzetközi szereplőt annak érdekében, hogy megszerezhető legyen Bosznia-Hercegovina koherens megközelítésének támogatása, és megelőzhető legyen az ország politikai helyzetének további romlása, illetve a térség destabilizációja; hangsúlyozza, hogy Bosznia-Hercegovina fejlődésének elősegítése érdekében fokozott regionális együttműködésre van szükség;

| 24. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint Bosznia-Hercegovina és államegységei kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

24.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint Bosznia-Hercegovina és államegységei kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0522.

(2)  A Tanács 2009. március 11-i, 2009/181/KKBP sz. közös fellépése az Európai Unió bosznia-hercegovinai különmegbízottja kinevezéséről (HL L 67., 2009.3.12., 88. o.).

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/111 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/111

---

2009. április 24., péntekigA fogyatékossággal élők jogai

P6_TA(2009)0334

Az Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény és fakultatív jegyzőkönyvének az Európai Közösség általi megkötéséről

2010/C 184 E/23

Az Európai Parlament,

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2008)0530),

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló, 2006. december 13-án az ENSZ Közgyűlése által elfogadott ENSZ-egyezményre (a továbbiakban: egyezmény),

tekintettel a 2006. december 13-án az ENSZ Közgyűlése által elfogadott, a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ egyezményhez kapcsolódó fakultatív jegyzőkönyvre (a fakultatív jegyzőkönyv),

tekintettel a Bizottság által a Tanácshoz intézett, az „Egyesült Nemzetek Szervezetének a fogyatékkal élő személyek jogai és méltósága előmozdítását és védelmét szolgáló, jogi kötőerővel rendelkező eszköze felé” című közleményéről (1) szóló, 2003. szeptember 3-i állásfoglalására,

tekintettel „Az esélyegyenlőség a fogyatékossággal élőknek: európai cselekvési terv” című, 2003. október 30-i bizottsági közleményre (COM(2003)0650) és a Parlament erről szóló, 2004. április 20-i állásfoglalására (2),

tekintettel a fogyatékosságról és fejlesztésről szóló, 2006. január 19-i állásfoglalására (3),

tekintettel „A fogyatékossággal élők helyzete a kibővített Európai Unióban: a 2006–2007-es európai cselekvési terv” című, 2005. november 28-i bizottsági közleményre (COM(2005)0604) és a Parlament erről szóló, 2006. november 30-i állásfoglalására (4),

tekintettel az Európai Unióban a fogyatékkal élő nők helyzetéről szóló, 2007. április 26-i állásfoglalására (5),

tekintettel a mindenki számára biztosítandó tisztességes munka ösztönzéséről szóló 2007. május 23-i állásfoglalására (6),

tekintettel „A fogyatékossággal élők helyzete az Európai Unióban: 2008–2009-es európai cselekvési terv” című, 2007. november 26-i bizottsági közleményre (COM(2007)0738),

tekintettel a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatra vonatkozó, 2008. június 17-i állásfoglalására (7),

tekintettel az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok kormányai a Tanács keretében ülésező képviselőinek „A fogyatékossággal élők helyzetéről az Európai Unióban” című, 2008. március 17-i határozatára (8),

tekintettel az EU-ban az esélyegyenlőség és a megkülönböztetés-mentesség terén elért előrehaladásról (a 2000/43/EK és a 2000/78/EK irányelv átültetése) szóló, 2008. május 20-i állásfoglalására (9),

tekintettel a fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény fakultatív jegyzőkönyvének az Európai Közösség általi aláírásáról szóló Tanácsi határozatra irányuló javaslatot érintő, 2009. április 24-i állásfoglalására (10),

tekintettel a fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény fakultatív jegyzőkönyvének az Európai Közösség általi aláírásáról szóló Tanácsi határozatra irányuló javaslatot érintő, 2009. április 24-i állásfoglalására (11),

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A6-0229/2009 és A6-0230/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az összes tagállam aláírta, de mindezidáig csak hét tagállam ratifikálta az egyezményt és annak fakultatív jegyzőkönyvét, |
| --- | --- |

A.

mivel az összes tagállam aláírta, de mindezidáig csak hét tagállam ratifikálta az egyezményt és annak fakultatív jegyzőkönyvét,

| B. | mivel az egyezmény a fogyatékkal élő – köztük az állandó segítségre szoruló – személyek emberi jogait védi és mozdítja elő, |
| --- | --- |

B.

mivel az egyezmény a fogyatékkal élő – köztük az állandó segítségre szoruló – személyek emberi jogait védi és mozdítja elő,

| C. | mivel a fakultatív jegyzőkönyv a fogyatékkal élő személyek és csoportok részére lehetővé teszi, hogy az egyezményben foglalt jogaik megsértése esetén egy kijelölt bizottsághoz forduljanak, |
| --- | --- |

C.

mivel a fakultatív jegyzőkönyv a fogyatékkal élő személyek és csoportok részére lehetővé teszi, hogy az egyezményben foglalt jogaik megsértése esetén egy kijelölt bizottsághoz forduljanak,

| 1. | jóváhagyja az egyezmény és a fakultatív jegyzőkönyv Közösség általi megkötését, |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja az egyezmény és a fakultatív jegyzőkönyv Közösség általi megkötését,

| 2. | felkéri a Bizottságot és a Tanácsot mint az Európai Közösség képviselőit, hogy a megerősítő okiratot 2009. december 3. előtt helyezzék letétbe az ENSZ-nél; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot és a Tanácsot mint az Európai Közösség képviselőit, hogy a megerősítő okiratot 2009. december 3. előtt helyezzék letétbe az ENSZ-nél;

| 3. | ösztönzi az összes tagállamot, hogy sürgősen ratifikálják az ENSZ-egyezményt, annak tartalmát léptessék hatályba, és hozzák létre a szükséges infrastruktúrát; |
| --- | --- |

3.

ösztönzi az összes tagállamot, hogy sürgősen ratifikálják az ENSZ-egyezményt, annak tartalmát léptessék hatályba, és hozzák létre a szükséges infrastruktúrát;

| 4. | felhívja a tagállamokat, hogy csatlakozzanak a fakultatív jegyzőkönyvhöz és/vagy ratifikálják azt megadván így a jogaikban sértett, fogyatékossággal élőknek a szükséges jogi eszközöket a jogaik megsértése elleni küzdelemhez, és biztosítván védelmüket a megkülönböztetés valamennyi formájával szemben; |
| --- | --- |

4.

felhívja a tagállamokat, hogy csatlakozzanak a fakultatív jegyzőkönyvhöz és/vagy ratifikálják azt megadván így a jogaikban sértett, fogyatékossággal élőknek a szükséges jogi eszközöket a jogaik megsértése elleni küzdelemhez, és biztosítván védelmüket a megkülönböztetés valamennyi formájával szemben;

| 5. | sürgeti a Bizottságot, hogy tisztázza a közösségi hatáskörök lehetséges kiterjesztését az ENSZ-egyezmény vonatkozásában; javasolja a nyilatkozatokban (12) felsorolt közösségi aktusok tájékoztató jellegének hangsúlyozását; hangsúlyozza, hogy fontos kiemelni a nyilatkozatokban az Európai Közösség hatáskörét a fogyatékossággal élők jogainak és bevonásuknak az előmozdítása terén a fejlesztési együttműködés és humanitárius segítségnyújtás, valamint az egészségügyhöz és a fogyasztásügyekhez kapcsolódó kérdések keretében; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a Bizottságot, hogy tisztázza a közösségi hatáskörök lehetséges kiterjesztését az ENSZ-egyezmény vonatkozásában; javasolja a nyilatkozatokban (12) felsorolt közösségi aktusok tájékoztató jellegének hangsúlyozását; hangsúlyozza, hogy fontos kiemelni a nyilatkozatokban az Európai Közösség hatáskörét a fogyatékossággal élők jogainak és bevonásuknak az előmozdítása terén a fejlesztési együttműködés és humanitárius segítségnyújtás, valamint az egészségügyhöz és a fogyasztásügyekhez kapcsolódó kérdések keretében;

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy az egyezmény vonatkozásában az EK-Szerződés 3. cikkét vegye alapul azon közösségi hatáskörök kiterjesztésének meghatározásához, amelyek az Európai Közösségnek az egyezmény 44. cikkének (1) bekezdésére vonatkozó nyilatkozatában vannak felsorolva, és a tanácsi határozattervezet 2. mellékletében vannak meghatározva; hangsúlyozza, hogy a nyilatkozat vonatkozásában fontos kiemelni a fejlesztési együttműködést, az egészségügyet és a fogyasztásügyet; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot, hogy az egyezmény vonatkozásában az EK-Szerződés 3. cikkét vegye alapul azon közösségi hatáskörök kiterjesztésének meghatározásához, amelyek az Európai Közösségnek az egyezmény 44. cikkének (1) bekezdésére vonatkozó nyilatkozatában vannak felsorolva, és a tanácsi határozattervezet 2. mellékletében vannak meghatározva; hangsúlyozza, hogy a nyilatkozat vonatkozásában fontos kiemelni a fejlesztési együttműködést, az egészségügyet és a fogyasztásügyet;

Az egyezmény és a fakultatív jegyzőkönyv végrehajtása

| 7. | támogatja azokat a tagállamokat, amelyek már megkezdték az egyezmény és a fakultatív jegyzőkönyv fokozatos végrehajtását, a többi tagállamot pedig sürgeti a folyamat megkezdésére; |
| --- | --- |

7.

támogatja azokat a tagállamokat, amelyek már megkezdték az egyezmény és a fakultatív jegyzőkönyv fokozatos végrehajtását, a többi tagállamot pedig sürgeti a folyamat megkezdésére;

| 8. | felkéri a Közösséget és a tagállamokat, hogy az egyezmény minden rendelkezését foglalják jogszabályba, adott határidőn belül biztosítsák az alkalmazásukhoz szükséges intézkedéseket és pénzügyi eszközöket, valamint határozzanak meg ehhez kapcsolódó mennyiségi célokat; ösztönzi a tagállamokat a végrehajtással kapcsolatos információk és bevált módszerek cseréjére; |
| --- | --- |

8.

felkéri a Közösséget és a tagállamokat, hogy az egyezmény minden rendelkezését foglalják jogszabályba, adott határidőn belül biztosítsák az alkalmazásukhoz szükséges intézkedéseket és pénzügyi eszközöket, valamint határozzanak meg ehhez kapcsolódó mennyiségi célokat; ösztönzi a tagállamokat a végrehajtással kapcsolatos információk és bevált módszerek cseréjére;

| 9. | felhívja a tagállamokat, hogy alkalmazzák a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésének elvét a fogyatékkal élő nőkre és férfiakra, illetve lányokra és fiúkra vonatkozó politikáik és intézkedéseik területén hozott határozataikban, valamint azok végrehajtásában minden területen, különösen a munkahelyen való beilleszkedés, az oktatás és megkülönböztetés-ellenesség vonatkozásában, és hogy vezessenek be jogszabályokat, amelyek a fogyatékkal élő nők és lányok jogait védik olyan helyzetekben, amelyekhez nyilvános helyen vagy otthoni környezetben elkövetett szexuális visszaélés és pszichológiai, illetve fizikai erőszak kapcsolódik, és támogassák az ilyen erőszakot elszenvedett, fogyatékkal élő nők és lányok felépülését; |
| --- | --- |

9.

felhívja a tagállamokat, hogy alkalmazzák a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésének elvét a fogyatékkal élő nőkre és férfiakra, illetve lányokra és fiúkra vonatkozó politikáik és intézkedéseik területén hozott határozataikban, valamint azok végrehajtásában minden területen, különösen a munkahelyen való beilleszkedés, az oktatás és megkülönböztetés-ellenesség vonatkozásában, és hogy vezessenek be jogszabályokat, amelyek a fogyatékkal élő nők és lányok jogait védik olyan helyzetekben, amelyekhez nyilvános helyen vagy otthoni környezetben elkövetett szexuális visszaélés és pszichológiai, illetve fizikai erőszak kapcsolódik, és támogassák az ilyen erőszakot elszenvedett, fogyatékkal élő nők és lányok felépülését;

| 10. | felkéri a tagállamokat és a közösségi intézményeket, hogy az Unió polgárai és a fogyatékossággal élők szervezetei számára biztosítsák a szabad hozzáférést az egyezményben és a fakultatív jegyzőkönyvben meghatározott jogaikkal kapcsolatos információkhoz, valamint biztosítsák ezen információk szabad terjesztését, és tegyék ezt a polgárok számára hozzáférhető módon; |
| --- | --- |

10.

felkéri a tagállamokat és a közösségi intézményeket, hogy az Unió polgárai és a fogyatékossággal élők szervezetei számára biztosítsák a szabad hozzáférést az egyezményben és a fakultatív jegyzőkönyvben meghatározott jogaikkal kapcsolatos információkhoz, valamint biztosítsák ezen információk szabad terjesztését, és tegyék ezt a polgárok számára hozzáférhető módon;

| 11. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Bizottságnak meglegyen minden szükséges pénzügyi és emberi erőforrása ahhoz, hogy központi szerepet tölthessen be az egyezmény végrehajtásával kapcsolatos, a Közösség hatáskörébe tartozó kérdéseket illetően; felhív egy olyan eljárás létrehozására, amely megfelelő rálátást tenne lehetővé az egyezmény végrehajtására kihatással levő összes európai és nemzeti politikára; kéri a Bizottságot, hogy rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet és a Tanácsot a végrehajtás előrehaladásáról; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Bizottságnak meglegyen minden szükséges pénzügyi és emberi erőforrása ahhoz, hogy központi szerepet tölthessen be az egyezmény végrehajtásával kapcsolatos, a Közösség hatáskörébe tartozó kérdéseket illetően; felhív egy olyan eljárás létrehozására, amely megfelelő rálátást tenne lehetővé az egyezmény végrehajtására kihatással levő összes európai és nemzeti politikára; kéri a Bizottságot, hogy rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet és a Tanácsot a végrehajtás előrehaladásáról;

| 12. | felkéri a tagállamokat, hogy közigazgatási rendszerük függvényében a kormányukon belül jelöljenek ki egy vagy több, az egyezmény nemzeti szintű végrehajtásához és nyomon követéséhez kapcsolódó kérdésekkel foglalkozó szervet, és vegyék fontolóra egy, a kormányon belüli koordinációs mechanizmus létrehozását vagy kijelölését annak érdekében, hogy meg lehessen könnyíteni a különféle ágazatokban és különféle szinteken az egyezmény vonatkozásában tett lépéseket, az egyezmény 33. cikke (1) bekezdésének megfelelően; kéri, hogy fordítsanak különleges figyelmet egy független ellenőrzési mechanizmus létrehozására az egyezmény 33. cikke (2) bekezdésének megfelelően és az ENSZ Közgyűlésének 1993. december 20-i 48/134. számú határozatában elfogadott nemzeti intézmények státusával kapcsolatos elvekkel (az úgynevezett párizsi elvekkel) összhangban; |
| --- | --- |

12.

felkéri a tagállamokat, hogy közigazgatási rendszerük függvényében a kormányukon belül jelöljenek ki egy vagy több, az egyezmény nemzeti szintű végrehajtásához és nyomon követéséhez kapcsolódó kérdésekkel foglalkozó szervet, és vegyék fontolóra egy, a kormányon belüli koordinációs mechanizmus létrehozását vagy kijelölését annak érdekében, hogy meg lehessen könnyíteni a különféle ágazatokban és különféle szinteken az egyezmény vonatkozásában tett lépéseket, az egyezmény 33. cikke (1) bekezdésének megfelelően; kéri, hogy fordítsanak különleges figyelmet egy független ellenőrzési mechanizmus létrehozására az egyezmény 33. cikke (2) bekezdésének megfelelően és az ENSZ Közgyűlésének 1993. december 20-i 48/134. számú határozatában elfogadott nemzeti intézmények státusával kapcsolatos elvekkel (az úgynevezett párizsi elvekkel) összhangban;

| 13. | sürgeti a Közösséget és a tagállamokat, hogy az érdekelt felek között mozdítsanak elő jól koordinált szociális párbeszédet, és az egyezmény végrehajtásának ellenőrzési folyamatába aktívan vonják be a fogyatékossággal élők szervezeteit az egyezmény 4. cikkének és 33. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

13.

sürgeti a Közösséget és a tagállamokat, hogy az érdekelt felek között mozdítsanak elő jól koordinált szociális párbeszédet, és az egyezmény végrehajtásának ellenőrzési folyamatába aktívan vonják be a fogyatékossággal élők szervezeteit az egyezmény 4. cikkének és 33. cikke (2) bekezdésének megfelelően;

*

* *

| 14. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak. |
| --- | --- |

14.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak.

---

(1)  HL C 76. E, 2004.3.25., 231. o.

(2)  HL C 104. E, 2004.4.30., 148. o.

(3)  HL C 287. E, 2006.11.24., 336. o.

(4)  HL C 316. E, 2006.12.22., 370. o.

(5)  HL C 74. E, 2008.3.20., 742. o.

(6)  HL C 102. E, 2008.4.24., 321. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0286.

(8)  HL C 75., 2008.3.26., 1. o.

(9)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0212.

(10)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0312.

(11)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0313.

(12)  Az Európai Közösségnek az egyezmény 44. cikkének (1) bekezdésére vonatkozó nyilatkozata (tanácsi határozat melléklete, I. kötet) és az Európai Közösségnek a választható jegyzőkönyv 12. cikkének (1) bekezdésére vonatkozó nyilatkozata (tanácsi határozat 2. melléklete, II. kötet).

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/114 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/114

---

2009. április 24., péntekigA Bizottság közösségi jog alkalmazásának nyomon követéséről szóló 25. éves jelentése (2007)

P6_TA(2009)0335

Az Európai Parlament 2009. április 24-i állásfoglalása a Bizottságnak a közösségi jog alkalmazásának nyomon követéséről szóló 25. éves jelentéséről (2007) (2008/2337(INI))

2010/C 184 E/24

Az Európai Parlament,

tekintettel „A Bizottság 25. éves jelentése a közösségi jog alkalmazásának ellenőrzéséről (2007)” című dokumentumra (COM(2008)0777),

tekintettel a SEC(2008)2854 és SEC(2008)2855 bizottsági belső munkadokumentumokra,

tekintettel „Az eredmények Európája – a közösségi jog alkalmazása” című, 2007. szeptember 5-i bizottsági közleményre (COM(2007)0502),

tekintettel a közösségi jog megsértése tekintetében a panaszossal való viszonyról szóló, 2002. március 20-i bizottsági közleményre (COM(2002)0141),

tekintettel 2008. február 21-i állásfoglalására a Bizottságnak a közösségi jog alkalmazásának figyelemmel kíséréséről szóló 23. éves jelentéséről (2005) (1),

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére és 112. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Petíciós Bizottság véleményére (A6-0245/2009),

| 1. | sajnálatát fejezi ki, amiért a korábbi gyakorlattól eltérően a Bizottság nem adott választ a Parlament előző állásfoglalásaiban, különös tekintettel a fent említett 2008. február 21-i állásfoglalásában felvetett kérdésekre; megállapítja, hogy nem történt javulás az átláthatóság, a források és az eljárások hosszúságát érintő három fontos kérdésben; |
| --- | --- |

1.

sajnálatát fejezi ki, amiért a korábbi gyakorlattól eltérően a Bizottság nem adott választ a Parlament előző állásfoglalásaiban, különös tekintettel a fent említett 2008. február 21-i állásfoglalásában felvetett kérdésekre; megállapítja, hogy nem történt javulás az átláthatóság, a források és az eljárások hosszúságát érintő három fontos kérdésben;

| 2. | emlékezteti a Bizottságot az elmúlt években megfogalmazott kérésekre, nevezetesen arra, hogy






  — | a polgároknak történő segítségnyújtás érdekében sürgősen vizsgálja meg a számukra rendelkezésre álló különböző panasztételi mechanizmusokat érthetően bemutató rendszer felállításának lehetőségét, amely lehet egy közös európai uniós portál vagy egy „egyablakos” online elérhetőség; |
| --- | --- | --- |

2.

emlékezteti a Bizottságot az elmúlt években megfogalmazott kérésekre, nevezetesen arra, hogy

—

a polgároknak történő segítségnyújtás érdekében sürgősen vizsgálja meg a számukra rendelkezésre álló különböző panasztételi mechanizmusokat érthetően bemutató rendszer felállításának lehetőségét, amely lehet egy közös európai uniós portál vagy egy „egyablakos” online elérhetőség;

| — | fogadjon el közleményt, amely megadja a közösségi jog megszegésére vonatkozó tagállami felelősség értelmezését, beleértve az igazságszolgáltatás területén bekövetkező jogsértéseket is, és segítse ezzel a polgárok hatékonyabb hozzájárulását a közösségi jog alkalmazásához; |
| --- | --- |

—

fogadjon el közleményt, amely megadja a közösségi jog megszegésére vonatkozó tagállami felelősség értelmezését, beleértve az igazságszolgáltatás területén bekövetkező jogsértéseket is, és segítse ezzel a polgárok hatékonyabb hozzájárulását a közösségi jog alkalmazásához;

| 3. | felhívja ezért a Bizottságot, hogy






  — | tartsa magát a fent említett 2002. március 20-i közleményében tett vállalásaihoz, amelyek értelmében nyilvánosságra hozza a Szerződés megsértésére vonatkozó valamennyi határozatát (2), mivel e határozatok közzététele, egészen a panasz beérkezésétől számítva, majd az ezt követő további lépések vonatkozásában is elengedhetetlen eszközként szolgál a politikai beavatkozás megakadályozására a Szerződés megsértésére vonatkozó esetek kezelésében; |
| --- | --- | --- |

3.

felhívja ezért a Bizottságot, hogy

—

tartsa magát a fent említett 2002. március 20-i közleményében tett vállalásaihoz, amelyek értelmében nyilvánosságra hozza a Szerződés megsértésére vonatkozó valamennyi határozatát (2), mivel e határozatok közzététele, egészen a panasz beérkezésétől számítva, majd az ezt követő további lépések vonatkozásában is elengedhetetlen eszközként szolgál a politikai beavatkozás megakadályozására a Szerződés megsértésére vonatkozó esetek kezelésében;

| — | mint ahogy azt a Parlament már több ízben kérte, küldjön számára világos és kimerítő adatokat a különböző főigazgatóságokon a Szerződés megszegésére vonatkozó esetek feldolgozására elkülönített forrásokról; |
| --- | --- |

—

mint ahogy azt a Parlament már több ízben kérte, küldjön számára világos és kimerítő adatokat a különböző főigazgatóságokon a Szerződés megszegésére vonatkozó esetek feldolgozására elkülönített forrásokról;

| — | fontolja meg a kötelességeit nem teljesítő tagállammal szembeni hivatalos értesítés kibocsátására vonatkozó egyszerűsített és kevésbé bürokratikus eljárás bevezetését, amely lehetővé teszi, hogy rövid időn belül érezhető legyen ezen intézkedés hatékonysága; |
| --- | --- |

—

fontolja meg a kötelességeit nem teljesítő tagállammal szembeni hivatalos értesítés kibocsátására vonatkozó egyszerűsített és kevésbé bürokratikus eljárás bevezetését, amely lehetővé teszi, hogy rövid időn belül érezhető legyen ezen intézkedés hatékonysága;

ezenkívül sürgeti a Bizottságot, hogy határozottan alkalmazza az EK-Szerződés 228. cikkét, a Bíróság által hozott ítéletek helyes végrehajtásának biztosítása érdekében;

| 4. | tudomásul veszi, hogy a Bizottság a 2007. szeptember 5-i közleményében foglaltaknak megfelelően (3) a vizsgált éves jelentésében ismertette azokat az elsőbbséget élvező fellépéseket, amelyeket meghatározott területekre vonatkozó panaszok és jogsértési eljárások kezelése terén kíván foganatosítani; kedvezőnek értékeli azokat a nyilatkozatokat, melyek szerint továbbra is elsőbbséget fognak élvezni „az alapvető jogokat és a szabad mozgást nagymértékben befolyásoló problémák” (4); hangsúlyozza, hogy sürgős és határozott fellépésre van szükség e területeken, mivel egyes tagállamokban gyakorivá váltak a rasszizmushoz és idegengyűlölethez kapcsolódó erőszakos cselekmények; szintén üdvözli, hogy elsőbbséget élveznek az „olyan jogsértések, melyek eredményeként a polgárok jelentős mértékben vagy ismétlődően közvetlen károsodásnak vannak kitéve, vagy életminőségük jelentős mértékben romlik” (5); felhívja a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel azon jogsértési eljárások megoldását és adott esetben lezárását, amelyek gátolják, hogy a tagállamok befektessenek az európai gazdasági fellendülési terv megvalósítását érintő infrastruktúrákba; kéri a Bizottságot, hogy juttassanak el az illetékes parlamenti bizottságokhoz egy, az időpontokat és a lejárati időket tartalmazó, az ezeken a területeken tervezett célzott tevékenységekre vonatkozó részletes tervet; |
| --- | --- |

4.

tudomásul veszi, hogy a Bizottság a 2007. szeptember 5-i közleményében foglaltaknak megfelelően (3) a vizsgált éves jelentésében ismertette azokat az elsőbbséget élvező fellépéseket, amelyeket meghatározott területekre vonatkozó panaszok és jogsértési eljárások kezelése terén kíván foganatosítani; kedvezőnek értékeli azokat a nyilatkozatokat, melyek szerint továbbra is elsőbbséget fognak élvezni „az alapvető jogokat és a szabad mozgást nagymértékben befolyásoló problémák” (4); hangsúlyozza, hogy sürgős és határozott fellépésre van szükség e területeken, mivel egyes tagállamokban gyakorivá váltak a rasszizmushoz és idegengyűlölethez kapcsolódó erőszakos cselekmények; szintén üdvözli, hogy elsőbbséget élveznek az „olyan jogsértések, melyek eredményeként a polgárok jelentős mértékben vagy ismétlődően közvetlen károsodásnak vannak kitéve, vagy életminőségük jelentős mértékben romlik” (5); felhívja a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel azon jogsértési eljárások megoldását és adott esetben lezárását, amelyek gátolják, hogy a tagállamok befektessenek az európai gazdasági fellendülési terv megvalósítását érintő infrastruktúrákba; kéri a Bizottságot, hogy juttassanak el az illetékes parlamenti bizottságokhoz egy, az időpontokat és a lejárati időket tartalmazó, az ezeken a területeken tervezett célzott tevékenységekre vonatkozó részletes tervet;

| 5. | tudomásul veszi, hogy a 2007-es új jogsértési esetek közül 1 196 azért indult, mert elmaradt a közösségi irányelveket átültető nemzeti intézkedések közlése; elfogadhatatlannak tartja, hogy a Bizottság 12 hónapot (6) ad magának arra, hogy az intézkedések közlésének tagállamok általi elmulasztására vonatkozó esetekkel foglalkozzon és kéri a Bizottságot, hogy irányozzon elő automatikus és azonnali fellépéseket az olyan típusú esetekre, amelyek semmilyen elemzést vagy értékelést nem kívánnak meg; |
| --- | --- |

5.

tudomásul veszi, hogy a 2007-es új jogsértési esetek közül 1 196 azért indult, mert elmaradt a közösségi irányelveket átültető nemzeti intézkedések közlése; elfogadhatatlannak tartja, hogy a Bizottság 12 hónapot (6) ad magának arra, hogy az intézkedések közlésének tagállamok általi elmulasztására vonatkozó esetekkel foglalkozzon és kéri a Bizottságot, hogy irányozzon elő automatikus és azonnali fellépéseket az olyan típusú esetekre, amelyek semmilyen elemzést vagy értékelést nem kívánnak meg;

| 6. | úgy véli, hogy még nem állnak rendelkezésre egyértelmű eljárások, amelyekkel a Bíróságnál panaszt lehet emelni egy adott tagállam ellen a közösségi jog azóta már orvosolt megsértése miatt, és a korábbi hibák, illetve mulasztások miatt kártérítést lehet kapni; szorgalmazza, hogy a Bizottság (2010 végéig) tegyen új javaslatokat a jelenlegi jogsértési eljárás kiegészítése érdekében olyan módon, hogy azok figyelembe vegyék e méltánytalan helyzetet; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy még nem állnak rendelkezésre egyértelmű eljárások, amelyekkel a Bíróságnál panaszt lehet emelni egy adott tagállam ellen a közösségi jog azóta már orvosolt megsértése miatt, és a korábbi hibák, illetve mulasztások miatt kártérítést lehet kapni; szorgalmazza, hogy a Bizottság (2010 végéig) tegyen új javaslatokat a jelenlegi jogsértési eljárás kiegészítése érdekében olyan módon, hogy azok figyelembe vegyék e méltánytalan helyzetet;

| 7. | megjegyzi, hogy a Bizottság által a 2007-es közleményében javasolt új munkamódszer értelmében a Bizottsághoz beérkező információkéréseket és panaszokat közvetlenül továbbítanák az érintett tagállamoknak „amennyiben egy kérdés a tagállam ténybeli vagy jogi álláspontjának tisztázását igényli. (...) A tagállam rövid határidőt kapna arra, hogy az érintett polgárokkal vagy vállalkozásokkal közvetlenül tisztázza a szükséges kérdéseket, tájékoztassa őket és megoldja a problémákat, valamint tájékoztassa a Bizottságot” (7); |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy a Bizottság által a 2007-es közleményében javasolt új munkamódszer értelmében a Bizottsághoz beérkező információkéréseket és panaszokat közvetlenül továbbítanák az érintett tagállamoknak „amennyiben egy kérdés a tagállam ténybeli vagy jogi álláspontjának tisztázását igényli. (...) A tagállam rövid határidőt kapna arra, hogy az érintett polgárokkal vagy vállalkozásokkal közvetlenül tisztázza a szükséges kérdéseket, tájékoztassa őket és megoldja a problémákat, valamint tájékoztassa a Bizottságot” (7);

| 8. | tudomásul veszi, hogy a Bizottság elindította az EU kísérleti projektet, melynek célja az új munkamódszer ellenőrzése több tagállamban. A 2008 áprilisában indult programban 15 tagállam vesz részt és az első év értékelése után a projektet a többi tagállamban is bevezethetnék; |
| --- | --- |

8.

tudomásul veszi, hogy a Bizottság elindította az EU kísérleti projektet, melynek célja az új munkamódszer ellenőrzése több tagállamban. A 2008 áprilisában indult programban 15 tagállam vesz részt és az első év értékelése után a projektet a többi tagállamban is bevezethetnék;

| 9. | megjegyzi, hogy ugyanakkor önkéntes projektről van szó, amely bizonyos kétségeket és konkrét kérdéseket vetett már fel (amint az a fent említett, 2008. február 21-i állásfoglalásában szerepel); |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy ugyanakkor önkéntes projektről van szó, amely bizonyos kétségeket és konkrét kérdéseket vetett már fel (amint az a fent említett, 2008. február 21-i állásfoglalásában szerepel);

| 10. | különösen arra vár választ a Bizottságtól, hogy a források hiánya a tagállamokban nem értékelhető-e e közösségi jog alkalmazásának ellenőrzése terén jelentkező tényleges problémákra utaló, aggodalomra okot adó jeleként; ezenkívül arra kéri a Bizottságot, hogy a projekt értékelésekor ellenőrizze az alábbi kérdéseket és számoljon be róluk a Parlamentnek:






  — | a panaszos kapott-e a Bizottságtól a panaszának kezelésére vonatkozó világos és kimerítő magyarázatot; az új módszer hatékonyan hozzájárult-e ügyének megoldásához és nem lett-e az a következménye, hogy felmentette a Bizottságot a „szerződés őreként” betöltött felelőssége alól; |
| --- | --- | --- |

10.

különösen arra vár választ a Bizottságtól, hogy a források hiánya a tagállamokban nem értékelhető-e e közösségi jog alkalmazásának ellenőrzése terén jelentkező tényleges problémákra utaló, aggodalomra okot adó jeleként; ezenkívül arra kéri a Bizottságot, hogy a projekt értékelésekor ellenőrizze az alábbi kérdéseket és számoljon be róluk a Parlamentnek:

—

a panaszos kapott-e a Bizottságtól a panaszának kezelésére vonatkozó világos és kimerítő magyarázatot; az új módszer hatékonyan hozzájárult-e ügyének megoldásához és nem lett-e az a következménye, hogy felmentette a Bizottságot a „szerződés őreként” betöltött felelőssége alól;

| — | az új módszer nem késleltette-e tovább a Szerződés megszegése miatt indított eljárást, amely már most rendkívül hosszú és meghatározatlan idejű; |
| --- | --- |

—

az új módszer nem késleltette-e tovább a Szerződés megszegése miatt indított eljárást, amely már most rendkívül hosszú és meghatározatlan idejű;

| — | a Bizottság elnézőnek mutatkozott-e a tagállamokkal szemben az általa megjelölt határidő tiszteletben tartása tekintetében (10 hét), és a határidő lejártakor egyértelmű tájékoztatást nyújtott-e az érintett tagállamoknak a jövőbeli tevékenységeiről, és azok időkeretéről, annak érdekében, hogy gyorsan végleges megoldást lehessen biztosítani az állampolgároknak; |
| --- | --- |

—

a Bizottság elnézőnek mutatkozott-e a tagállamokkal szemben az általa megjelölt határidő tiszteletben tartása tekintetében (10 hét), és a határidő lejártakor egyértelmű tájékoztatást nyújtott-e az érintett tagállamoknak a jövőbeli tevékenységeiről, és azok időkeretéről, annak érdekében, hogy gyorsan végleges megoldást lehessen biztosítani az állampolgároknak;

| — | az a tény, hogy csupán 15 önként jelentkező országban alkalmazták az EU kísérleti projektet, nem jelentette-e azt, hogy kevesebb figyelmet szenteltek a projektben nem szereplő tagállamok által a Szerződés megszegésére vonatkozó esetek kezelésének; |
| --- | --- |

—

az a tény, hogy csupán 15 önként jelentkező országban alkalmazták az EU kísérleti projektet, nem jelentette-e azt, hogy kevesebb figyelmet szenteltek a projektben nem szereplő tagállamok által a Szerződés megszegésére vonatkozó esetek kezelésének;

| 11. | tudni szeretné, hogy az EU kísérleti projekt alkalmazásának és a az ebből következő jogsértési eljárások kezelésével kapcsolatos munkamennyiség csökkenésének köszönhetően a Bizottság szisztematikusabban és még kimerítőbb módon vizsgálja-e meg az irányelvek átültetését a nemzeti jogrendszerekbe; |
| --- | --- |

11.

tudni szeretné, hogy az EU kísérleti projekt alkalmazásának és a az ebből következő jogsértési eljárások kezelésével kapcsolatos munkamennyiség csökkenésének köszönhetően a Bizottság szisztematikusabban és még kimerítőbb módon vizsgálja-e meg az irányelvek átültetését a nemzeti jogrendszerekbe;

| 12. | választ vár a Bizottságtól arra, hogy az uniós kísérleti projekt befolyásolta-e a projektben érintett tagállamokkal és a nem résztvevő tagállamokkal folytatott tömbösített megbeszéléseket (package meetings), figyelembe véve azt, hogy az ilyen megbeszélések a jogsértési eljárások kezelésének és megoldásának legfőbb eszközei; |
| --- | --- |

12.

választ vár a Bizottságtól arra, hogy az uniós kísérleti projekt befolyásolta-e a projektben érintett tagállamokkal és a nem résztvevő tagállamokkal folytatott tömbösített megbeszéléseket (package meetings), figyelembe véve azt, hogy az ilyen megbeszélések a jogsértési eljárások kezelésének és megoldásának legfőbb eszközei;

| 13. | úgy véli, hogy az uniós polgároknak a Bizottságtól azonos szintű átláthatóságot kellene elvárniuk függetlenül attól, hogy hivatalos formában tesznek panaszt, vagy a Szerződés szerinti petíciós jogukat gyakorolják; kéri ezért, hogy a Petíciós Bizottság rendszeres és világos tájékoztatást kapjon a nyílt petícióval párhuzamosan lefolytatott jogsértési eljárások különböző fázisairól, illetve ha ez nem lehetséges, a Tanáccsal egyenrangú félként férhessen hozzá a Bizottság adott adatbázisához; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy az uniós polgároknak a Bizottságtól azonos szintű átláthatóságot kellene elvárniuk függetlenül attól, hogy hivatalos formában tesznek panaszt, vagy a Szerződés szerinti petíciós jogukat gyakorolják; kéri ezért, hogy a Petíciós Bizottság rendszeres és világos tájékoztatást kapjon a nyílt petícióval párhuzamosan lefolytatott jogsértési eljárások különböző fázisairól, illetve ha ez nem lehetséges, a Tanáccsal egyenrangú félként férhessen hozzá a Bizottság adott adatbázisához;

| 14. | emlékezteti a Bizottságot arra, hogy minden olyan levelezést, amely valószínűleg a közösségi jog tényleges megsértésére utalhat, panaszként kell nyilvántartásba venni, kivéve, ha az említett, 2002. március 20-i közlemény mellékletének 3. pontjába tartozó rendkívüli körülmények állnak fenn; |
| --- | --- |

14.

emlékezteti a Bizottságot arra, hogy minden olyan levelezést, amely valószínűleg a közösségi jog tényleges megsértésére utalhat, panaszként kell nyilvántartásba venni, kivéve, ha az említett, 2002. március 20-i közlemény mellékletének 3. pontjába tartozó rendkívüli körülmények állnak fenn;

| 15. | megjegyzi, hogy a Bizottság kijelentette, hogy egy olyan alapvető irányelv, mint az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) gyakorlati szempontból egyetlen tagállamban sem került megfelelő módon átültetésre; megjegyzi, hogy a Bizottsághoz több mint 1 800 egyéni panasz érkezett be ezzel az irányelvvel kapcsolatban, 115-öt iktattak panaszként és 5 jogsértési ügyet indítottak az irányelv nem megfelelő alkalmazása miatt (9); elismeri, hogy a Bizottság hatékonyan és nyitott szellemben működött együtt a Parlamenttel a 2004/38/EK irányelv vonatkozásában; elfogadja a Bizottság által javasolt megközelítést, amely értelmében az irányelvet folyamatosan és mélyrehatóan felül kell vizsgálni, a 2009 első felében kiadandó iránymutatások alapján segítséget kell nyújtani a tagállamoknak az irányelv teljes és megfelelő alkalmazásában, valamint jogsértési eljárást kell indítani azon tagállamok ellen, amelyek jogalkotása nem felel meg az irányelvnek; aggodalmát fejezi ki azonban azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság képes-e betölteni saját, a „Szerződés őreként” betöltött szerepét, valamint hogy a Parlamentnek lehetősége nyílik-e arra, hogy a Bizottság különféle szolgálataihoz beérkezett panaszok nyilvántartására vonatkozó politikát ellenőrizhesse; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy a Bizottság kijelentette, hogy egy olyan alapvető irányelv, mint az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) gyakorlati szempontból egyetlen tagállamban sem került megfelelő módon átültetésre; megjegyzi, hogy a Bizottsághoz több mint 1 800 egyéni panasz érkezett be ezzel az irányelvvel kapcsolatban, 115-öt iktattak panaszként és 5 jogsértési ügyet indítottak az irányelv nem megfelelő alkalmazása miatt (9); elismeri, hogy a Bizottság hatékonyan és nyitott szellemben működött együtt a Parlamenttel a 2004/38/EK irányelv vonatkozásában; elfogadja a Bizottság által javasolt megközelítést, amely értelmében az irányelvet folyamatosan és mélyrehatóan felül kell vizsgálni, a 2009 első felében kiadandó iránymutatások alapján segítséget kell nyújtani a tagállamoknak az irányelv teljes és megfelelő alkalmazásában, valamint jogsértési eljárást kell indítani azon tagállamok ellen, amelyek jogalkotása nem felel meg az irányelvnek; aggodalmát fejezi ki azonban azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság képes-e betölteni saját, a „Szerződés őreként” betöltött szerepét, valamint hogy a Parlamentnek lehetősége nyílik-e arra, hogy a Bizottság különféle szolgálataihoz beérkezett panaszok nyilvántartására vonatkozó politikát ellenőrizhesse;

| 16. | sürgeti a Bizottság valamennyi szolgálatát, hogy minden előzetesen meghatározott határidő lejártakor (felszólító levél, indokolással ellátott vélemény, Bírósághoz fordulás, az ügy lezárása) teljes mértékben tájékoztassák a panaszosokat a panaszuk fejleményeiről, szükség esetén tegyenek javaslatot az ügy alternatív vitarendezési mechanizmusok alkalmazásával történő kezelésére, indokolják meg a határozataikat, és teljes részletességgel közöljék ezeket az indokokat a panaszossal a fent említett 2002. évi közleményben megállapított elveknek megfelelően; |
| --- | --- |

16.

sürgeti a Bizottság valamennyi szolgálatát, hogy minden előzetesen meghatározott határidő lejártakor (felszólító levél, indokolással ellátott vélemény, Bírósághoz fordulás, az ügy lezárása) teljes mértékben tájékoztassák a panaszosokat a panaszuk fejleményeiről, szükség esetén tegyenek javaslatot az ügy alternatív vitarendezési mechanizmusok alkalmazásával történő kezelésére, indokolják meg a határozataikat, és teljes részletességgel közöljék ezeket az indokokat a panaszossal a fent említett 2002. évi közleményben megállapított elveknek megfelelően;

| 17. | üdvözli a polgároknak szóló összefoglalók Bizottság részéről történő fokozatos bevezetését, amelyeket a legfontosabb bizottsági javaslatokkal együtt tesznek közzé; javasolja, hogy az összefoglalókat egyetlen hozzáférési ponton keresztül tegyék elérhetővé, és elfogadhatatlannak tartja, hogy az összefoglalók eltűnnek, amikor lezárul a jogalkotási eljárás, holott éppen akkor lennének a legfontosabbak a polgárok és a vállalkozások számára; |
| --- | --- |

17.

üdvözli a polgároknak szóló összefoglalók Bizottság részéről történő fokozatos bevezetését, amelyeket a legfontosabb bizottsági javaslatokkal együtt tesznek közzé; javasolja, hogy az összefoglalókat egyetlen hozzáférési ponton keresztül tegyék elérhetővé, és elfogadhatatlannak tartja, hogy az összefoglalók eltűnnek, amikor lezárul a jogalkotási eljárás, holott éppen akkor lennének a legfontosabbak a polgárok és a vállalkozások számára;

| 18. | emlékeztet arra, hogy a Tanácsnak ösztönöznie kell a tagállamokat az irányelvek és a nemzeti jogba való átültetésre irányuló intézkedések közötti megfelelést szemléltető táblázatok elkészítésére és közzétételére; hangsúlyozza, hogy e táblázatok lényeges szerepet játszanak abban, hogy a Bizottság hatékonyan ellenőrizni tudja valamennyi tagállamban a végrehajtó intézkedéseket; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet arra, hogy a Tanácsnak ösztönöznie kell a tagállamokat az irányelvek és a nemzeti jogba való átültetésre irányuló intézkedések közötti megfelelést szemléltető táblázatok elkészítésére és közzétételére; hangsúlyozza, hogy e táblázatok lényeges szerepet játszanak abban, hogy a Bizottság hatékonyan ellenőrizni tudja valamennyi tagállamban a végrehajtó intézkedéseket;

| 19. | csalódottan jegyzi meg, hogy ebben a parlamenti ciklusban nem történt jelentős előrelépés a Parlamentnek a közösségi jog alkalmazásának felügyeletében betöltendő alapvető szerepével kapcsolatban; úgy véli, hogy a jogsértési eljárások rangsorolása a Bizottság által nem csupán technikai, hanem politikai döntések eredménye, amelyek esetében jelenleg nem létezik semmilyen külső ellenőrzés, és nem érvényesül az átláthatóság; kéri, hogy sürgősen hajtsák végre az európai parlamenti reformmal foglalkozó munkacsoport vonatkozó reformjavaslatait, amelyek javítják a Parlament saját kapacitásait a közösségi jog alkalmazásának ellenőrzése terén; e tekintetben támogatja a bizottsági elnökök értekezletének 2009. március 25-i határozatát; |
| --- | --- |

19.

csalódottan jegyzi meg, hogy ebben a parlamenti ciklusban nem történt jelentős előrelépés a Parlamentnek a közösségi jog alkalmazásának felügyeletében betöltendő alapvető szerepével kapcsolatban; úgy véli, hogy a jogsértési eljárások rangsorolása a Bizottság által nem csupán technikai, hanem politikai döntések eredménye, amelyek esetében jelenleg nem létezik semmilyen külső ellenőrzés, és nem érvényesül az átláthatóság; kéri, hogy sürgősen hajtsák végre az európai parlamenti reformmal foglalkozó munkacsoport vonatkozó reformjavaslatait, amelyek javítják a Parlament saját kapacitásait a közösségi jog alkalmazásának ellenőrzése terén; e tekintetben támogatja a bizottsági elnökök értekezletének 2009. március 25-i határozatát;

| 20. | nagyobb együttműködést sürget a nemzeti parlamentek és az Európai Parlament, valamint azok parlamenti képviselői között az európai ügyek nemzeti szinten történő hatékony ellenőrzésének ösztönzése és növelése, valamint az információáramlás előmozdítása érdekében, különösen a közösségi jogi aktusok elfogadásakor; úgy ítéli meg, hogy a közösségi jog alkalmazásának ellenőrzésében a nemzeti parlamentek képviselői fontos szerepet játszanak és ezáltal segítik az Európai Unió demokratikus legitimitásának megerősítését, valamint közelebb hozzák azt a polgárokhoz; |
| --- | --- |

20.

nagyobb együttműködést sürget a nemzeti parlamentek és az Európai Parlament, valamint azok parlamenti képviselői között az európai ügyek nemzeti szinten történő hatékony ellenőrzésének ösztönzése és növelése, valamint az információáramlás előmozdítása érdekében, különösen a közösségi jogi aktusok elfogadásakor; úgy ítéli meg, hogy a közösségi jog alkalmazásának ellenőrzésében a nemzeti parlamentek képviselői fontos szerepet játszanak és ezáltal segítik az Európai Unió demokratikus legitimitásának megerősítését, valamint közelebb hozzák azt a polgárokhoz;

| 21. | emlékeztet a Tanács azon ígéretére, hogy ösztönözni fogja a tagállamokat az irányelvek és a nemzeti jogba való átültetésre irányuló intézkedések közötti megfelelést szemléltető táblázatok elkészítésére és közzétételére; hangsúlyozza, hogy ezek a táblázatok alapvető fontosságúak annak érdekében, hogy a Bizottság valamennyi tagállamban hatékonyan felügyelhesse a végrehajtási intézkedéseket; eltökélt szándéka, hogy társjogalkotóként megtegyen minden szükséges lépést annak biztosítása érdekében, hogy az e táblázatokra vonatkozó rendelkezéseket a jogalkotási folyamat során ne töröljék a bizottsági javaslatok szövegéből; |
| --- | --- |

21.

emlékeztet a Tanács azon ígéretére, hogy ösztönözni fogja a tagállamokat az irányelvek és a nemzeti jogba való átültetésre irányuló intézkedések közötti megfelelést szemléltető táblázatok elkészítésére és közzétételére; hangsúlyozza, hogy ezek a táblázatok alapvető fontosságúak annak érdekében, hogy a Bizottság valamennyi tagállamban hatékonyan felügyelhesse a végrehajtási intézkedéseket; eltökélt szándéka, hogy társjogalkotóként megtegyen minden szükséges lépést annak biztosítása érdekében, hogy az e táblázatokra vonatkozó rendelkezéseket a jogalkotási folyamat során ne töröljék a bizottsági javaslatok szövegéből;

| 22. | megjegyzi, hogy a nemzeti bíróságoknak kulcsfontosságú szerepük van a közösségi jog alkalmazásában, és teljes mértékben támogatja a Bizottság törekvéseit, hogy a nemzeti bírók, a gyakorló jogászok és a nemzeti hatóságok tisztviselői és köztisztviselői számára kiegészítő képzéseket alakítson ki; hangsúlyozza, hogy ez a támogatás alapvető jelentőségű az új tagállamokban, különösen ami a jogi információhoz és jogi kiadványokhoz való hozzáférést illeti valamennyi hivatalos nyelven; hangsúlyozza, hogy támogatni kell a nemzeti bíróságok közösségi joggal kapcsolatban hozott döntéseit tartalmazó adatbázisok jobb elérhetőségét; |
| --- | --- |

22.

megjegyzi, hogy a nemzeti bíróságoknak kulcsfontosságú szerepük van a közösségi jog alkalmazásában, és teljes mértékben támogatja a Bizottság törekvéseit, hogy a nemzeti bírók, a gyakorló jogászok és a nemzeti hatóságok tisztviselői és köztisztviselői számára kiegészítő képzéseket alakítson ki; hangsúlyozza, hogy ez a támogatás alapvető jelentőségű az új tagállamokban, különösen ami a jogi információhoz és jogi kiadványokhoz való hozzáférést illeti valamennyi hivatalos nyelven; hangsúlyozza, hogy támogatni kell a nemzeti bíróságok közösségi joggal kapcsolatban hozott döntéseit tartalmazó adatbázisok jobb elérhetőségét;

| 23. | bátorítja a Bizottságot, hogy folytassa az uniós szintű kollektív jogorvoslati mechanizmusok vizsgálatát annak érdekében, hogy véghezvigye a fogyasztóvédelmi és a versenyjog területén folyamatban lévő kezdeményezéseket; úgy véli, hogy a közösségi jog hatékony alkalmazásának javítása érdekében a polgárok, köztük a petíciók benyújtói használhatnák e mechanizmusokat; |
| --- | --- |

23.

bátorítja a Bizottságot, hogy folytassa az uniós szintű kollektív jogorvoslati mechanizmusok vizsgálatát annak érdekében, hogy véghezvigye a fogyasztóvédelmi és a versenyjog területén folyamatban lévő kezdeményezéseket; úgy véli, hogy a közösségi jog hatékony alkalmazásának javítása érdekében a polgárok, köztük a petíciók benyújtói használhatnák e mechanizmusokat;

| 24. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson fokozottabb prioritást a környezetvédelemmel kapcsolatos közösségi jognak tekintettel a jelentésében leírt aggasztó fejleményekre és az erre a területre vonatkozó számos petícióra, valamint ebben az összefüggésben azt javasolja, hogy a végrehajtások ellenőrzését fokozzák, és bocsássák az érintett szolgálatok rendelkezésére a megfelelő forrásokat; üdvözli az Európai Közösség környezetvédelmi jogának végrehajtásáról szóló, 2008. november 18-i bizottsági közleményt (COM(2008)0773), amely az ebben az irányban tett első lépés; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson fokozottabb prioritást a környezetvédelemmel kapcsolatos közösségi jognak tekintettel a jelentésében leírt aggasztó fejleményekre és az erre a területre vonatkozó számos petícióra, valamint ebben az összefüggésben azt javasolja, hogy a végrehajtások ellenőrzését fokozzák, és bocsássák az érintett szolgálatok rendelkezésére a megfelelő forrásokat; üdvözli az Európai Közösség környezetvédelmi jogának végrehajtásáról szóló, 2008. november 18-i bizottsági közleményt (COM(2008)0773), amely az ebben az irányban tett első lépés;

| 25. | egyetért a Bizottság értékelésével, amely szerint több megelőző jellegű intézkedésre lenne szükség, hogy elkerülhető legyen a közösségi jog tagállamok részéről történő megsértése; szorgalmazza, hogy a Bizottság fogadja el a Petíciós Bizottság külön kéréseit annak érdekében, hogy megelőzhető legyen a környezet visszafordíthatatlan károsodása; továbbá sajnálatának ad hangot, amiért a Bizottság túl gyakran válaszolja, hogy meg kell várnia az illetékes nemzeti hatóság végső határozatát, és csak azután van hatásköre az intézkedésre; |
| --- | --- |

25.

egyetért a Bizottság értékelésével, amely szerint több megelőző jellegű intézkedésre lenne szükség, hogy elkerülhető legyen a közösségi jog tagállamok részéről történő megsértése; szorgalmazza, hogy a Bizottság fogadja el a Petíciós Bizottság külön kéréseit annak érdekében, hogy megelőzhető legyen a környezet visszafordíthatatlan károsodása; továbbá sajnálatának ad hangot, amiért a Bizottság túl gyakran válaszolja, hogy meg kell várnia az illetékes nemzeti hatóság végső határozatát, és csak azután van hatásköre az intézkedésre;

| 26. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Bíróságnak, az európai ombudsmannak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

26.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Bíróságnak, az európai ombudsmannak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0060.

(2)  12. pont: „ A Bizottságnak a Szerződés megszegésére vonatkozó határozatait meghozataluktól számított egy héten belül közlik a Főtitkárság alábbi internetes oldalán: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/droit_com/index_en.htm#infractions. Egy tagállam számára indokolással ellátott vélemény küldésére vagy egy ügy Bírósághoz utalására vonatkozó határozatot sajtóközleményben közlik, hacsak a Bizottság másképp nem dönt.”

(3)  3. pont: „A Bizottság az e prioritásokkal kapcsolatos fellépéseit 2008-tól kezdve éves jelentéseiben ismerteti és értelmezi.”

(4)  COM(2008) 0777, 9. o.

(5)  Ibid.

(6)  „Az átültető intézkedések bejelentésének elmulasztása esetén törekedni kell arra, hogy a felszólító levél kiküldése és az ügy megoldása vagy a Bírósághoz utalása között ne teljen el 12 hónapnál hosszabb idő.” (COM(2007)0502).

(7)  COM(2007)0502, 8. o.

(8)  HL L 158., 2004.4.30., 77. o.

(9)  „Az irányelv alkalmazásának harminc hónapjában a Bizottsághoz több mint 1 800 egyéni panasz, a Parlament részéről 40 kérdés, továbbá 33 petíció érkezett az alkalmazással kapcsolatban. A Bizottság 115 panaszt vett nyilvántartásba és öt jogsértési ügyet indított az irányelv helytelen alkalmazása miatt”. – Az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló 2004/38/EK irányelv alkalmazására vonatkozó, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági jelentés (COM(2008)0840), 9. o.

---

AJÁNLÁSOK

Európai Parlament

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/119 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/119

---

2009. április 24., péntekigAz etnikai és faji alapú profilalkotás, nevezetesen a terrorelhárításnál, jogérvényesítésnél, bevándorlásnál, valamint vám- és határellenőrzésnél

P6_TA(2009)0314

Az Európai Parlament 2009. április 24-i ajánlása a Tanácshoz a terroristaellenes műveletek, a rendfenntartás, a bevándorlás ellenőrzése, valamint a vámeljárások és a határellenőrzések során felmerülő, az etnikai vagy faji hovatartozás ismérvein alapuló profilalkotás problémájáról (2008/2020(INI))

2010/C 184 E/25

Az Európai Parlament,

tekintettel az ALDE képviselőcsoport nevében Sarah Ludford által a Tanács részére előterjesztett, a terroristaellenes műveletek, a rendfenntartás, a bevándorlás ellenőrzése, valamint a vámeljárások és a határellenőrzések során felmerülő, az etnikai vagy faji hovatartozás ismérvein alapuló kiválasztás – profilalkotás– problémájáról szóló ajánlásra irányuló javaslatra (B6-0483/2007),

tekintettel a nemzetközi, európai és nemzeti emberi jogi okmányokra: nevezetesen a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányára (ICCPR); az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre (EJEE); az Európai Unióról szóló szerződésre; az Európai Közösséget létrehozó szerződésre (EK-Szerződés); az Európai Unió Alapjogi Chartájára (a Charta) és a tagállamok nemzeti alkotmányaira, valamint azokra a jogokra és biztosítékokra, amelyekkel ezek az egyént a magánélethez való jog, az adatvédelem, a megkülönböztetés-mentesség és a szabad mozgás tekintetében felruházzák,

tekintettel az Európa Tanács által hozott európai adatvédelmi intézkedésekre: az EJEE 8. cikkére, az egyéneknek a személyes adatok gépi feldolgozása során való védelméről szóló 108. számú európa tanácsi egyezményre, az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a tagállamok részére szóló ajánlásaira: a személyes adatok rendőri ágazatban történő felhasználását szabályozó R(87)15. ajánlás (1), a statisztikai célra gyűjtött és feldolgozott személyes adatok védelmével kapcsolatos R(97)18. ajánlás (2), és az európai rendőrségi etikai kódexre vonatkozó R(2001)10. ajánlás (3),

tekintettel az EU adatvédelmi intézkedéseire: a Charta 7. és 8. cikkére, a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározatra (5),

tekintettel a megkülönböztetés ellen irányuló intézkedésekre: a faji diszkrimináció valamennyi formájának megszüntetéséről szóló nemzetközi egyezményre (ICERD), az EJEE 14. cikkére és a hozzá csatolt 12. jegyzőkönyvre, az EK-Szerződés 13. cikkére és a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre (6),

tekintettel a biztonság terén és a terrorizmus elleni harc vonatkozásában alkalmazott olyan uniós eszközökre – beleértve a rendőrségi és igazságügyi együttműködést és az információk és operatív információk cseréjét –, mint a terrorista bűncselekményekre vonatkozó információcseréről és együttműködésről szóló, 2005. szeptember 20-i 2005/671/IB tanácsi határozat (7), az Európai Unió tagállamainak bűnüldözési hatóságai közötti, információk és bűnüldözési operatív információk cseréjének leegyszerűsítéséről szóló, 2006. december 18-i 2006/960/IB tanácsi kerethatározat (8), a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozat (9), valamint annak 2008. június 23-i 2008/616/IB végrehajtó határozata (10),

tekintettel a már létező és tervbe vett uniós adatbázisokra – pl. a schengeni információs rendszer, az Eurodac és a vízuminformációs rendszer –, és a biometrikus adatok gyűjtésére szolgáló intézkedésekre, pl. a tartózkodási engedélyek és útlevelek tekintetében, illetve tekintettel „A déli tengeri külső határok igazgatásának megerősítése” című, 2006. november 30-i bizottsági közleményre az állandó partiőrség-hálózat létrehozásáról a déli tengeri külső határok számára, valamint az olyan tervbe vett határőrizeti projektekre (COM(2006)0733), mint például az Eurosur (európai határőrizeti rendszer),

tekintettel „Az Európai Unió határigazgatása terén teendő újabb lépések előkészítéséről” című 2008. február 13-i bizottsági közleményben említett „e-határok” létrehozására irányuló javaslatra, amely regisztráltutas-programot és határregisztrációs rendszert is magában foglaló automatizált határellenőrzést kialakító integrált határigazgatást irányoz elő (COM(2008)0069),

tekintettel az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak a légi fuvarozók általi feldolgozásáról és az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma (DHS) részére történő továbbításáról szóló megállapodásra (PNR megállapodás, 2007) (11), valamint az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) bűnüldözési célú felhasználásáról szóló tanácsi kerethatározatra irányuló javaslatra (COM (2007)0654), illetve az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (Alapjogi Ügynökség), az európai adatvédelmi biztosnak, a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoportnak, és a rendőrségi és igazságügyi munkacsoportnak az e javaslatra vonatkozó véleményeire,

tekintettel a vonatkozó nemzeti joggyakorlatra, például a német alkotmánybíróság polizeiliche präventive Rasterfahndung tárgyában hozott döntésére (12), az Egyesült Királyság parlamentje felsőházának a cseh romákról szóló határozatára (13), az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) joggyakorlatára, nevezetesen a Tyimisev kontra Oroszország
   (14), Nacsova és mások kontra Bulgária
   (15), D.H. és mások kontra Cseh Köztársaság
   (16) és az S. és Marper kontra Egyesült Királyság
   (17) ügyekre, továbbá az Európai Közösségek Bíróságának joggyakorlatára, nevezetesen a Huber kontra Németország ügyre (18),

tekintettel Martin Scheinin, az emberi jogoknak és alapvető szabadságjogoknak a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában való előmozdításával és védelmével foglalkozó ENSZ-különmegbízott jelentésére (19), Thomas Hammarberg, az Európa Tanács emberi jogi biztosának a „Magánélethez való jog védelme a terrorizmus elleni küzdelemben” című jelentésére (20), az Európa Tanács rasszizmus és intolerancia elleni európai bizottságának (ECRI) a terrorizmus elleni fellépés során a rasszizmus elleni küzdelemről szóló 8. sz. általános politikai ajánlására (21), valamint a rendfenntartásban a rasszizmus és faji megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló 11. sz. általános politikai ajánlására (22), valamint az Alapvető Jogok Független Szakértőinek Európai Uniós Hálózata által az „etnikai profilalkotásról” készített jelentésre (23),

tekintettel eljárási szabályzata 114. cikkének (3) bekezdésére és 94. cikkére,

tekintettel az Állampolgári jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A6–0222/2009),

| A. | mivel a tagállamok a terrorizmus elleni küzdelem eszközeként, illetve a bűncselekmények elleni harc összefüggésében egyéb veszélyek elhárítása érdekében egyre gyakrabban használják az új technológiákat olyan programok és rendszerek révén, amelyek magukkal vonják a személyekkel kapcsolatos információk megszerzését, felhasználását, tárolását, illetve cseréjét, |
| --- | --- |

A.

mivel a tagállamok a terrorizmus elleni küzdelem eszközeként, illetve a bűncselekmények elleni harc összefüggésében egyéb veszélyek elhárítása érdekében egyre gyakrabban használják az új technológiákat olyan programok és rendszerek révén, amelyek magukkal vonják a személyekkel kapcsolatos információk megszerzését, felhasználását, tárolását, illetve cseréjét,

| B. | mivel a konkrét célkitűzést szem előtt tartva európai szinten el kell fogadni a profilalkotás egyértelmű fogalommeghatározását; mivel a profilalkotás egy olyan nyomozási technika, amelyet az új technológiák tettek lehetővé, és amelyet széles körben használnak a kereskedelmi ágazatban, továbbá manapság egyre inkább bűnüldözési eszközként kerül felhasználásra, nevezetesen a bűncselekmények felderítésére és megelőzésére, valamint a határellenőrzések összefüggésében, |
| --- | --- |

B.

mivel a konkrét célkitűzést szem előtt tartva európai szinten el kell fogadni a profilalkotás egyértelmű fogalommeghatározását; mivel a profilalkotás egy olyan nyomozási technika, amelyet az új technológiák tettek lehetővé, és amelyet széles körben használnak a kereskedelmi ágazatban, továbbá manapság egyre inkább bűnüldözési eszközként kerül felhasználásra, nevezetesen a bűncselekmények felderítésére és megelőzésére, valamint a határellenőrzések összefüggésében,

| C. | mivel a profilalkotás technikája – amelyet gyakran a számítógépben található adatok automatizált feltárása („adatbányászat”) révén végeznek – figyelemre és politikai megvitatásra érdemes, tekintettel arra, hogy vitatható módon eltér attól az általános szabálytól, melynek értelmében a bűnüldözési határozatoknak az egyén magatartásán kell alapulniuk; mivel a profilalkotás olyan nyomozati technika, amely több forrásból szerez információt az emberekről – ilyen lehet többek közt az etnikai vagy faji hovatartozás, a nemzetiség és a vallás –, és ennek alapján kísérli meg azok azonosítását és lehetséges korlátozó intézkedések meghozatalát azokkal szemben, akik bűnelkövetéssel vagy terrorista cselekmények elkövetésével gyanúsíthatók, és megfelelnek az alábbi meghatározásnak:

  „egy sor fizikai, viselkedési vagy pszichológiai jellemző módszeres hozzárendelése egyes bűncselekményekhez, és ennek bűnüldözési határozatok alapjául való felhasználása”
   (24)

  vagy pedig az adatbányászat és a profilalkotás közti kapcsolat egyértelművé tételével:

  „olyan technika, melynek alkalmazása során a már rendelkezésre álló tapasztalatokból következtetnek bizonyos fajta személyek jellemzőire, majd az adatbázisokban olyan egyének után kutatnak, akik nagymértékben megfelelnek ezeknek a jegyeknek”
   (25)
  , |
| --- | --- |

C.

mivel a profilalkotás technikája – amelyet gyakran a számítógépben található adatok automatizált feltárása („adatbányászat”) révén végeznek – figyelemre és politikai megvitatásra érdemes, tekintettel arra, hogy vitatható módon eltér attól az általános szabálytól, melynek értelmében a bűnüldözési határozatoknak az egyén magatartásán kell alapulniuk; mivel a profilalkotás olyan nyomozati technika, amely több forrásból szerez információt az emberekről – ilyen lehet többek közt az etnikai vagy faji hovatartozás, a nemzetiség és a vallás –, és ennek alapján kísérli meg azok azonosítását és lehetséges korlátozó intézkedések meghozatalát azokkal szemben, akik bűnelkövetéssel vagy terrorista cselekmények elkövetésével gyanúsíthatók, és megfelelnek az alábbi meghatározásnak:

„egy sor fizikai, viselkedési vagy pszichológiai jellemző módszeres hozzárendelése egyes bűncselekményekhez, és ennek bűnüldözési határozatok alapjául való felhasználása”
   (24)

vagy pedig az adatbányászat és a profilalkotás közti kapcsolat egyértelművé tételével:

„olyan technika, melynek alkalmazása során a már rendelkezésre álló tapasztalatokból következtetnek bizonyos fajta személyek jellemzőire, majd az adatbázisokban olyan egyének után kutatnak, akik nagymértékben megfelelnek ezeknek a jegyeknek”
   (25)
  ,

| D. | mivel az etnikai profilalkotás, amely adott faji vagy etnikai jellemzőkön alapul, és ezért a megkülönböztetés-mentességi normákkal való ütközése miatt erősen vitatható, az alábbiak szerint határozható meg:

  „a »faj« vagy az »etnikai származás«, a vallás vagy nemzeti hovatartozás egyetlen tényezőként vagy több tényező egyikeként történő alkalmazásának rendszeres gyakorlata a bűnüldözési határozatok meghozatalakor, függetlenül attól, hogy az érintett személyeket automatikus eszközökkel azonosítják-e vagy sem”
   (26)

  vagy

  „objektív és ésszerű indokoltság nélkül ellenőrzési, felügyeleti vagy nyomozati tevékenységek során olyan okoknak a rendőrség által történő felhasználása, mint például a faj, a bőrszín, a nyelv, a vallás, az állampolgárság vagy a nemzetiségi vagy etnikai származás”
   (27)
  , |
| --- | --- |

D.

mivel az etnikai profilalkotás, amely adott faji vagy etnikai jellemzőkön alapul, és ezért a megkülönböztetés-mentességi normákkal való ütközése miatt erősen vitatható, az alábbiak szerint határozható meg:

„a »faj« vagy az »etnikai származás«, a vallás vagy nemzeti hovatartozás egyetlen tényezőként vagy több tényező egyikeként történő alkalmazásának rendszeres gyakorlata a bűnüldözési határozatok meghozatalakor, függetlenül attól, hogy az érintett személyeket automatikus eszközökkel azonosítják-e vagy sem”
   (26)

vagy

„objektív és ésszerű indokoltság nélkül ellenőrzési, felügyeleti vagy nyomozati tevékenységek során olyan okoknak a rendőrség által történő felhasználása, mint például a faj, a bőrszín, a nyelv, a vallás, az állampolgárság vagy a nemzetiségi vagy etnikai származás”
   (27)
  ,

| E. | mivel a profilalkotás – akár adatbányászat révén, akár a rendőrség vagy egyéb ügynökségek gyakorlatában – egyre nagyobb mértékben kerül felhasználásra a bűnüldözés és határellenőrzés eszközeként, ugyanakkor nem fordítanak kellő figyelmet hatékonysága felmérésére, illetve a magánélethez való jog tiszteletben tartását és a diszkrimináció elkerülését biztosító jogi garanciák kidolgozására és alkalmazására, |
| --- | --- |

E.

mivel a profilalkotás – akár adatbányászat révén, akár a rendőrség vagy egyéb ügynökségek gyakorlatában – egyre nagyobb mértékben kerül felhasználásra a bűnüldözés és határellenőrzés eszközeként, ugyanakkor nem fordítanak kellő figyelmet hatékonysága felmérésére, illetve a magánélethez való jog tiszteletben tartását és a diszkrimináció elkerülését biztosító jogi garanciák kidolgozására és alkalmazására,

| F. | mivel a profilok az alábbi típusokba sorolhatók:






  i. | leíró: elkövetőkre vagy elkövetett bűncselekményekre vonatkozó tanúvallomáson vagy egyéb információn alapulnak, és adott gyanúsítottak letartóztatását vagy az azonos mintát követő bűncselekmények felderítését segítik elő; vagy |
| --- | --- | --- |

F.

mivel a profilok az alábbi típusokba sorolhatók:

i.

leíró: elkövetőkre vagy elkövetett bűncselekményekre vonatkozó tanúvallomáson vagy egyéb információn alapulnak, és adott gyanúsítottak letartóztatását vagy az azonos mintát követő bűncselekmények felderítését segítik elő; vagy

| ii. | prediktív: korrelációkat teremtenek a múlt eseményeiből, az aktuális adatokból és a bűnüldözési operatív információkból megfigyelhető változók között olyan következtetések levonása érdekében, amelyekről úgy vélik, hogy azonosítják azokat a személyeket, akikről feltételezhető, hogy részt vesznek majd valamely jövőbeli bűncselekményben, vagy egy még fel nem derített bűncselekmény részesei (28), |
| --- | --- |

ii.

prediktív: korrelációkat teremtenek a múlt eseményeiből, az aktuális adatokból és a bűnüldözési operatív információkból megfigyelhető változók között olyan következtetések levonása érdekében, amelyekről úgy vélik, hogy azonosítják azokat a személyeket, akikről feltételezhető, hogy részt vesznek majd valamely jövőbeli bűncselekményben, vagy egy még fel nem derített bűncselekmény részesei (28),

| G. | mivel az adatbányászat és a profilalkotás elmossa a határt az engedélyezett célirányos megfigyelés és a problematikus tömeges megfigyelés között – ahol az adatokat hasznosságuknál fogva gyűjtik mintsem meghatározott célból –, potenciálisan a magánélet jogtalan megsértését eredményezve, |
| --- | --- |

G.

mivel az adatbányászat és a profilalkotás elmossa a határt az engedélyezett célirányos megfigyelés és a problematikus tömeges megfigyelés között – ahol az adatokat hasznosságuknál fogva gyűjtik mintsem meghatározott célból –, potenciálisan a magánélet jogtalan megsértését eredményezve,

| H. | mivel az indokolatlan utazási korlátozások és az agresszív ellenőrzési módszerek negatív hatással bírhatnak a harmadik országokkal fennálló alapvető fontosságú gazdasági, tudományos, kulturális és társadalmi cserekapcsolatokra; ennek megfelelően hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a lehető legkisebbre kell csökkenteni annak kockázatát, hogy bizonyos csoportokat, közösségeket vagy nemzetiségeket objektíven nem indokolható megkülönböztető gyakorlatnak vagy intézkedéseknek vessenek alá, |
| --- | --- |

H.

mivel az indokolatlan utazási korlátozások és az agresszív ellenőrzési módszerek negatív hatással bírhatnak a harmadik országokkal fennálló alapvető fontosságú gazdasági, tudományos, kulturális és társadalmi cserekapcsolatokra; ennek megfelelően hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a lehető legkisebbre kell csökkenteni annak kockázatát, hogy bizonyos csoportokat, közösségeket vagy nemzetiségeket objektíven nem indokolható megkülönböztető gyakorlatnak vagy intézkedéseknek vessenek alá,

| I. | mivel fennáll annak veszélye, hogy ártatlan embereket szolgáltatnak ki önkényes letartóztatásoknak, vallatásoknak, utazási korlátozásoknak, megfigyelésnek, illetve biztonsági riadóknak valamely állami ügynök által a profiljukhoz rendelt információ alapján, és amennyiben ezen információt nem távolítják el azonnal, ez az adatcserén és a határozatok kölcsönös elismerésén keresztül a vízumkérelmek, utazási vagy határátkelési engedélyek elutasításához, a figyelőlistákra való felkerüléshez, az adatbázisokban történő szerepeltetéshez, foglalkoztatási vagy banki tilalmakhoz, letartóztatáshoz vagy szabadságmegvonáshoz, illetve egyéb jogfosztásokhoz vezethet, amelyekre jogorvoslati eljárás feltehetően nem vonatkoztatható, |
| --- | --- |

I.

mivel fennáll annak veszélye, hogy ártatlan embereket szolgáltatnak ki önkényes letartóztatásoknak, vallatásoknak, utazási korlátozásoknak, megfigyelésnek, illetve biztonsági riadóknak valamely állami ügynök által a profiljukhoz rendelt információ alapján, és amennyiben ezen információt nem távolítják el azonnal, ez az adatcserén és a határozatok kölcsönös elismerésén keresztül a vízumkérelmek, utazási vagy határátkelési engedélyek elutasításához, a figyelőlistákra való felkerüléshez, az adatbázisokban történő szerepeltetéshez, foglalkoztatási vagy banki tilalmakhoz, letartóztatáshoz vagy szabadságmegvonáshoz, illetve egyéb jogfosztásokhoz vezethet, amelyekre jogorvoslati eljárás feltehetően nem vonatkoztatható,

| J. | mivel a bűnüldözési tevékenységet minden esetben az alapjogok tiszteletben tartása mellett kell végezni, beleértve a magánélethez és családi élethez való jogokat, a személyes adatok védelmét és a megkülönböztetés-mentességet is; a szoros nemzetközi együttműködés elengedhetetlen a terrorizmus és a súlyos bűncselekmények elleni küzdelemhez, ugyanakkor minden ilyen együttműködésnek meg kell felelnie a nemzetközi jogszabályoknak, valamint az egyenlő elbánásra és a jogi védelemre vonatkozó európai normáknak és értékeknek, nem utolsósorban annak érdekében, hogy az EU ne ássa alá határain belül, valamint nemzetközi szinten az emberi jogok előmozdítójaként kivívott hitelességét, |
| --- | --- |

J.

mivel a bűnüldözési tevékenységet minden esetben az alapjogok tiszteletben tartása mellett kell végezni, beleértve a magánélethez és családi élethez való jogokat, a személyes adatok védelmét és a megkülönböztetés-mentességet is; a szoros nemzetközi együttműködés elengedhetetlen a terrorizmus és a súlyos bűncselekmények elleni küzdelemhez, ugyanakkor minden ilyen együttműködésnek meg kell felelnie a nemzetközi jogszabályoknak, valamint az egyenlő elbánásra és a jogi védelemre vonatkozó európai normáknak és értékeknek, nem utolsósorban annak érdekében, hogy az EU ne ássa alá határain belül, valamint nemzetközi szinten az emberi jogok előmozdítójaként kivívott hitelességét,

| K. | mivel az Európai Uniónak kerülnie kell az olyan nyomozási módszereket, amelyek feleslegesen károsítanák a diplomáciai kapcsolatokat, akadályoznák az ilyen jellegű nemzetközi együttműködést, illetve rontanák a világban az Unióról alkotott képet, valamint a nemzetközi jogszabályok előmozdítójaként betöltött szerepe miatt az Unióba vetett bizalmat; mivel az egyenlő elbánásra, a megkülönböztetés-mentességre és a jogi védelemre vonatkozó európai normáknak továbbra is példaként kell szolgálniuk, |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Uniónak kerülnie kell az olyan nyomozási módszereket, amelyek feleslegesen károsítanák a diplomáciai kapcsolatokat, akadályoznák az ilyen jellegű nemzetközi együttműködést, illetve rontanák a világban az Unióról alkotott képet, valamint a nemzetközi jogszabályok előmozdítójaként betöltött szerepe miatt az Unióba vetett bizalmat; mivel az egyenlő elbánásra, a megkülönböztetés-mentességre és a jogi védelemre vonatkozó európai normáknak továbbra is példaként kell szolgálniuk,

| L. | mivel a leíró és a prediktív profilalkotás egyaránt törvényes nyomozati eszköz lehet abban az esetben, ha sztereotípiákra épülő ellenőrizetlen általánosítások helyett konkrét, megbízható és időben kapott információkon alapul, és amennyiben az ilyen profilok alapján tett intézkedések megfelelnek a jogi értelemben vett szükségesség és arányosság követelményeinek; mivel azonban az a meggyőződése, hogy az etnikai származásra, fajra, vallásra, nemzetiségre vagy politikai elkötelezettségre vonatkozó adatok felhasználásával kapcsolatos megfelelő jogi korlátozások és védintézkedések hiányában a profilalkotás a megkülönböztető gyakorlat jelentős kockázatát hordozza magában, |
| --- | --- |

L.

mivel a leíró és a prediktív profilalkotás egyaránt törvényes nyomozati eszköz lehet abban az esetben, ha sztereotípiákra épülő ellenőrizetlen általánosítások helyett konkrét, megbízható és időben kapott információkon alapul, és amennyiben az ilyen profilok alapján tett intézkedések megfelelnek a jogi értelemben vett szükségesség és arányosság követelményeinek; mivel azonban az a meggyőződése, hogy az etnikai származásra, fajra, vallásra, nemzetiségre vagy politikai elkötelezettségre vonatkozó adatok felhasználásával kapcsolatos megfelelő jogi korlátozások és védintézkedések hiányában a profilalkotás a megkülönböztető gyakorlat jelentős kockázatát hordozza magában,

| M. | mivel az európai rendőrségi etikai kódex útmutatása szerint „a rendőrségi nyomozásoknak legalább tényleges vagy lehetséges törvénysértés vagy bűncselekmény ésszerű gyanúján kell alapulnia”, és mivel megállapítást nyert, hogy az ilyen ésszerű gyanú hiánya esetén felmerül az emberi jogok egyéneket vagy a társadalom egészét fenyegető megsértésének lehetősége (29), amennyiben a profilalkotás sztereotípiákon vagy előítéleteken alapul, |
| --- | --- |

M.

mivel az európai rendőrségi etikai kódex útmutatása szerint „a rendőrségi nyomozásoknak legalább tényleges vagy lehetséges törvénysértés vagy bűncselekmény ésszerű gyanúján kell alapulnia”, és mivel megállapítást nyert, hogy az ilyen ésszerű gyanú hiánya esetén felmerül az emberi jogok egyéneket vagy a társadalom egészét fenyegető megsértésének lehetősége (29), amennyiben a profilalkotás sztereotípiákon vagy előítéleteken alapul,

| N. | mivel a „prediktív profilalkotás” – mely adatbázisok közti kereszthivatkozások révén kialakított, átfogó profilokat használ és olyan, próbákkal nem igazolt általánosításokat vagy viselkedési mintákat tükröz, amelyekről úgy vélik, hogy jelzik valamely jövőbeli vagy még fel nem derített bűncselekmény vagy terrorista cselekmény elkövetését – súlyos problémát jelent a magánélethez való jog szempontjából, és lehetséges, hogy sérti az EJEE 8. cikke és a Charta 7. cikke (30) szerinti, a magánélet tiszteletben tartásához való jogokat, |
| --- | --- |

N.

mivel a „prediktív profilalkotás” – mely adatbázisok közti kereszthivatkozások révén kialakított, átfogó profilokat használ és olyan, próbákkal nem igazolt általánosításokat vagy viselkedési mintákat tükröz, amelyekről úgy vélik, hogy jelzik valamely jövőbeli vagy még fel nem derített bűncselekmény vagy terrorista cselekmény elkövetését – súlyos problémát jelent a magánélethez való jog szempontjából, és lehetséges, hogy sérti az EJEE 8. cikke és a Charta 7. cikke (30) szerinti, a magánélet tiszteletben tartásához való jogokat,

| O. | mivel az EJEB joggyakorlata egyértelművé teszi, hogy az EJEE 8. cikkének (2) bekezdése szerinti eltérések csak akkor engedélyezettek, ha megfelelnek a törvényi előírásoknak és szükségesek egy demokratikus társadalomban (31), amint azt az EJEB fent említett, S. és Marper kontra Egyesült Királyság ügyben hozott határozatában a közelmúltban megerősítette azáltal, hogy az EJEE 8. cikke megsértésének minősítette „az ujjlenyomatok, sejtminták és DNS-minták válogatás nélküli, általános begyűjtését olyan személyektől, akik bűncselekményt nem követtek el, pusztán gyanúsítottak voltak”, |
| --- | --- |

O.

mivel az EJEB joggyakorlata egyértelművé teszi, hogy az EJEE 8. cikkének (2) bekezdése szerinti eltérések csak akkor engedélyezettek, ha megfelelnek a törvényi előírásoknak és szükségesek egy demokratikus társadalomban (31), amint azt az EJEB fent említett, S. és Marper kontra Egyesült Királyság ügyben hozott határozatában a közelmúltban megerősítette azáltal, hogy az EJEE 8. cikke megsértésének minősítette „az ujjlenyomatok, sejtminták és DNS-minták válogatás nélküli, általános begyűjtését olyan személyektől, akik bűncselekményt nem követtek el, pusztán gyanúsítottak voltak”,

| P. | mivel az EJEB a fent említett S. és Marper kontra Egyesült Királyság ügyben a „megbélyegzés kockázatát” látta abban, hogy az Egyesült Királyság adatbázisában az olyan személyeket, akiket semmilyen bűncselekmény elkövetéséért nem ítéltek el, ugyanúgy kezelik, mint a jogerősen elítélt bűnözőket, fel kell hogy vetődjék a bíróság által ártatlannak talált személyek személyes adatainak feldolgozásán alapuló profilalkotási műveletek törvényességének kérdése is (32), |
| --- | --- |

P.

mivel az EJEB a fent említett S. és Marper kontra Egyesült Királyság ügyben a „megbélyegzés kockázatát” látta abban, hogy az Egyesült Királyság adatbázisában az olyan személyeket, akiket semmilyen bűncselekmény elkövetéséért nem ítéltek el, ugyanúgy kezelik, mint a jogerősen elítélt bűnözőket, fel kell hogy vetődjék a bíróság által ártatlannak talált személyek személyes adatainak feldolgozásán alapuló profilalkotási műveletek törvényességének kérdése is (32),

| Q. | mivel a Rasterfahndung programot – melynek során a német rendőri hatóságok terroristagyanús személyek azonosításának (nem megvalósult) céljával nyilvános és magánadatbázisokból személyes adatokat gyűjtöttek olyan 18 és 40 év közötti férfiakról, akik állítólag muzulmán vallási iskolát látogattak vagy látogatnak – a német alkotmánybíróság fent említett döntésében alkotmányellenesnek nyilvánította, kimondva, hogy az adatbányászat a személyes adatokhoz való törvénytelen hozzáférés és a magánéletbe való törvénytelen beavatkozás, ami nem igazolható a terrorista támadások tekintetében 2001. szeptember 11-e óta folyamatosan fennálló általános fenyegetettségi helyzetre való válaszlépésként, hanem „konkrét veszély”, pl. terrorista támadás előkészítése vagy elkövetése bizonyítását teszi szükségessé, |
| --- | --- |

Q.

mivel a Rasterfahndung programot – melynek során a német rendőri hatóságok terroristagyanús személyek azonosításának (nem megvalósult) céljával nyilvános és magánadatbázisokból személyes adatokat gyűjtöttek olyan 18 és 40 év közötti férfiakról, akik állítólag muzulmán vallási iskolát látogattak vagy látogatnak – a német alkotmánybíróság fent említett döntésében alkotmányellenesnek nyilvánította, kimondva, hogy az adatbányászat a személyes adatokhoz való törvénytelen hozzáférés és a magánéletbe való törvénytelen beavatkozás, ami nem igazolható a terrorista támadások tekintetében 2001. szeptember 11-e óta folyamatosan fennálló általános fenyegetettségi helyzetre való válaszlépésként, hanem „konkrét veszély”, pl. terrorista támadás előkészítése vagy elkövetése bizonyítását teszi szükségessé,

| R. | mivel több amerikai tanulmány megkérdőjelezte az adatbányászat és profilalkotás hasznosságát, többek közt az alábbiak:






  i. | A Cato Intézet rámutatott, hogy:

  „bár az adatbányászat számos célra érdemben felhasználható, a terroristák felfedésének kérdésére nem ad megfelelő választ. Nem volna szerencsés, ha a nemzetbiztonság védelme és a rendfenntartás során, illetve technológiai körökben gyakorlattá válna a terrorizmus felfedését célzó adatbányászat, mivel az adatbányászat ilyen jellegű felhasználása az adófizetők pénzének pazarlása volna, szükségtelenül sértené a magánélethez való jogot és a polgári szabadságjogokat, és méltatlanul vesztegetné el a nemzetbiztonsági téren tevékenykedők értékes idejét és energiáját
   (33)
  ”, |
| --- | --- | --- |

R.

mivel több amerikai tanulmány megkérdőjelezte az adatbányászat és profilalkotás hasznosságát, többek közt az alábbiak:

i.

A Cato Intézet rámutatott, hogy:

„bár az adatbányászat számos célra érdemben felhasználható, a terroristák felfedésének kérdésére nem ad megfelelő választ. Nem volna szerencsés, ha a nemzetbiztonság védelme és a rendfenntartás során, illetve technológiai körökben gyakorlattá válna a terrorizmus felfedését célzó adatbányászat, mivel az adatbányászat ilyen jellegű felhasználása az adófizetők pénzének pazarlása volna, szükségtelenül sértené a magánélethez való jogot és a polgári szabadságjogokat, és méltatlanul vesztegetné el a nemzetbiztonsági téren tevékenykedők értékes idejét és energiáját
   (33)
  ”,

| ii. | Az Egyesült Államok Nemzeti Kutatási Tanácsának (National Research Council) a Belbiztonsági Minisztérium számára készített, adatbányászatról és viselkedés-megfigyelési technológiákról szóló tanulmánya arra a következtetésre jutott, hogy:

  „a terroristák adatbányászat révén történő automatizált azonosítása...célkitűzésként kivihetetlen, a technológiai fejlesztésre irányuló erőfeszítés céljaként pedig nem kívánatos
   (34)”, |
| --- | --- |

ii.

Az Egyesült Államok Nemzeti Kutatási Tanácsának (National Research Council) a Belbiztonsági Minisztérium számára készített, adatbányászatról és viselkedés-megfigyelési technológiákról szóló tanulmánya arra a következtetésre jutott, hogy:

„a terroristák adatbányászat révén történő automatizált azonosítása...célkitűzésként kivihetetlen, a technológiai fejlesztésre irányuló erőfeszítés céljaként pedig nem kívánatos
   (34)”,

| S. | mivel az adatbányászat hatékonyságát csökkenti, hogy az elemzőknek hatalmas mennyiségű adatot kell feldolgozniuk („tű a szénakazalban” probléma); hogy a törvénytisztelő polgárok jóval több „digitális nyomot” hagynak, mint a bűnözők vagy terroristák, akik jelentős erőfeszítést tesznek, hogy identitásukat elrejtsék; hogy jelentős a „hamis pozitív” találatok aránya, aminek révén nem csak hogy ártatlan emberek kerülnek gyanúba, ami a magánélethez való joguk lehetséges megsértését eredményezheti, hanem valódi gyanúsítottak azonosítatlanok maradnak, |
| --- | --- |

S.

mivel az adatbányászat hatékonyságát csökkenti, hogy az elemzőknek hatalmas mennyiségű adatot kell feldolgozniuk („tű a szénakazalban” probléma); hogy a törvénytisztelő polgárok jóval több „digitális nyomot” hagynak, mint a bűnözők vagy terroristák, akik jelentős erőfeszítést tesznek, hogy identitásukat elrejtsék; hogy jelentős a „hamis pozitív” találatok aránya, aminek révén nem csak hogy ártatlan emberek kerülnek gyanúba, ami a magánélethez való joguk lehetséges megsértését eredményezheti, hanem valódi gyanúsítottak azonosítatlanok maradnak,

| T. | mivel ennek fordítottja az a lehetőség, hogy azok az elkövetők, akik nem felelnek meg a profilnak, kicsúsznak az ellenőrzés alól, amire jó példa a 2005. július 7-i londoni bombamerénylet vezetőjének esete, aki „a terrorista bombamerénylet tervezésében való részvétellel gyanúsított egyéb személyek társaként került a titkosszolgálatok látómezejébe...de...nem követték nyomon, mert a 2005. július előtti időszakban érvényes terroristagyanús egyén profiljának nem felelt meg kellőképpen” (35), |
| --- | --- |

T.

mivel ennek fordítottja az a lehetőség, hogy azok az elkövetők, akik nem felelnek meg a profilnak, kicsúsznak az ellenőrzés alól, amire jó példa a 2005. július 7-i londoni bombamerénylet vezetőjének esete, aki „a terrorista bombamerénylet tervezésében való részvétellel gyanúsított egyéb személyek társaként került a titkosszolgálatok látómezejébe...de...nem követték nyomon, mert a 2005. július előtti időszakban érvényes terroristagyanús egyén profiljának nem felelt meg kellőképpen” (35),

| U. | mivel az olyan profilalkotás, amely zavart okoz a közösségek közti jó viszonyban és egyes közösségeket elidegenít a rendőri szervekkel való együttműködéstől kontraproduktív volna, amennyiben akadályozná az operatív bűnüldözési információk összegyűjtését és a bűnözés és terrorizmus elleni hatékony fellépést (36), |
| --- | --- |

U.

mivel az olyan profilalkotás, amely zavart okoz a közösségek közti jó viszonyban és egyes közösségeket elidegenít a rendőri szervekkel való együttműködéstől kontraproduktív volna, amennyiben akadályozná az operatív bűnüldözési információk összegyűjtését és a bűnözés és terrorizmus elleni hatékony fellépést (36),

| V. | mivel a terrorizmus észlelése és megelőzése érdekében a legjobb megközelítés a konkrét gyanúsítottakról való hatékony információgyűjtés és a konkrét nyomok követése, és mivel az ezek kiegészítéseként végrehajtott, mindenkire egyaránt kiterjedő véletlenszerű ellenőrzések (amelyeket a terroristák nem tudnak elkerülni) a profilalkotásnál hatékonyabb megelőző intézkedések lehetnek a terrorizmus elleni harcban (37), |
| --- | --- |

V.

mivel a terrorizmus észlelése és megelőzése érdekében a legjobb megközelítés a konkrét gyanúsítottakról való hatékony információgyűjtés és a konkrét nyomok követése, és mivel az ezek kiegészítéseként végrehajtott, mindenkire egyaránt kiterjedő véletlenszerű ellenőrzések (amelyeket a terroristák nem tudnak elkerülni) a profilalkotásnál hatékonyabb megelőző intézkedések lehetnek a terrorizmus elleni harcban (37),

| W. | mivel az etnikai, nemzeti vagy vallási hovatartozás rendőri nyomozás tényezőjeként való felhasználása nincsen eleve kizárva, feltéve, hogy ez a megkülönböztetés-mentességre vonatkozó normáknak megfelelően történik, beleértve az EJEE 14. cikkét is, de ahhoz, hogy jogszerű, megkülönböztetésnek nem minősülő bánásmódbeli eltérésnek számítson, összhangban kell lennie a hatékonyság, szükségesség és arányosság elvével is, |
| --- | --- |

W.

mivel az etnikai, nemzeti vagy vallási hovatartozás rendőri nyomozás tényezőjeként való felhasználása nincsen eleve kizárva, feltéve, hogy ez a megkülönböztetés-mentességre vonatkozó normáknak megfelelően történik, beleértve az EJEE 14. cikkét is, de ahhoz, hogy jogszerű, megkülönböztetésnek nem minősülő bánásmódbeli eltérésnek számítson, összhangban kell lennie a hatékonyság, szükségesség és arányosság elvével is,

| X. | mivel a sztereotip feltételezéseken alapuló profilalkotás kiélezheti az egyes etnikai, nemzeti vagy vallási hátterű személyekkel szemben táplált ellenséges érzéseket vagy idegengyűlöletet (38), |
| --- | --- |

X.

mivel a sztereotip feltételezéseken alapuló profilalkotás kiélezheti az egyes etnikai, nemzeti vagy vallási hátterű személyekkel szemben táplált ellenséges érzéseket vagy idegengyűlöletet (38),

| Y. | mivel az EJEB joggyakorlatában megállapítást nyert, hogy amennyiben a faji hovatartozás egy bűnüldözési intézkedés kizárólagos alapját képezi, akkor az tiltott megkülönböztetést jelent (39); mivel a gyakorlatban nem mindig egyértelműen eldönthető, hogy egy ilyen intézkedés kizárólagos vagy döntő alapját a faji vagy etnikai hovatartozás jelentette-e, és gyakran csak a bűnüldözési gyakorlat mintáinak elemzésekor derül egyértelműen fény e tényezők túlsúlyára, |
| --- | --- |

Y.

mivel az EJEB joggyakorlatában megállapítást nyert, hogy amennyiben a faji hovatartozás egy bűnüldözési intézkedés kizárólagos alapját képezi, akkor az tiltott megkülönböztetést jelent (39); mivel a gyakorlatban nem mindig egyértelműen eldönthető, hogy egy ilyen intézkedés kizárólagos vagy döntő alapját a faji vagy etnikai hovatartozás jelentette-e, és gyakran csak a bűnüldözési gyakorlat mintáinak elemzésekor derül egyértelműen fény e tényezők túlsúlyára,

| Z. | mivel, bár nincsen olyan nemzetközi vagy európai uniós norma, amely kifejezetten tiltaná az „etnikai alapú profilalkotást”, az EJEB joggyakorlata alapján erre kell következtetnünk, és úgy az ICERD, mint az ECRI világossá tette, hogy ez a gyakorlat igenis sérti a megkülönböztetés tilalmát (40), |
| --- | --- |

Z.

mivel, bár nincsen olyan nemzetközi vagy európai uniós norma, amely kifejezetten tiltaná az „etnikai alapú profilalkotást”, az EJEB joggyakorlata alapján erre kell következtetnünk, és úgy az ICERD, mint az ECRI világossá tette, hogy ez a gyakorlat igenis sérti a megkülönböztetés tilalmát (40),

| AA. | mivel a 2000. évi rasszizmus elleni világkonferencián elfogadott cselekvési program sürgette az államokat, hogy „készítsenek elő, alkalmazzanak és hajtsanak végre hatékony intézkedéseket a „faji alapú profilalkotás” eltörlése érdekében” (41); mivel az ECRI a terrorizmus elleni fellépés során a rasszizmus elleni küzdelemről szóló, fent említett 8. ajánlásában annak biztosítására kérte a kormányokat, hogy a jogszabályok és rendelkezések, illetve azoknak a bűnüldözés területén való alkalmazása ne vezessen diszkriminációhoz; és mivel az Alapvető Jogok Független Szakértőinek Európai Uniós Hálózata úgy véli, hogy az olyan jellemzőkön alapuló terrorista profilok, mint a nemzeti hovatartozás, a kor vagy a születési hely „a megkülönböztetés igen jelentős kockázatát hordozzák magukban” (42), |
| --- | --- |

AA.

mivel a 2000. évi rasszizmus elleni világkonferencián elfogadott cselekvési program sürgette az államokat, hogy „készítsenek elő, alkalmazzanak és hajtsanak végre hatékony intézkedéseket a „faji alapú profilalkotás” eltörlése érdekében” (41); mivel az ECRI a terrorizmus elleni fellépés során a rasszizmus elleni küzdelemről szóló, fent említett 8. ajánlásában annak biztosítására kérte a kormányokat, hogy a jogszabályok és rendelkezések, illetve azoknak a bűnüldözés területén való alkalmazása ne vezessen diszkriminációhoz; és mivel az Alapvető Jogok Független Szakértőinek Európai Uniós Hálózata úgy véli, hogy az olyan jellemzőkön alapuló terrorista profilok, mint a nemzeti hovatartozás, a kor vagy a születési hely „a megkülönböztetés igen jelentős kockázatát hordozzák magukban” (42),

| AB. | mivel a nemzeti, európai és nemzetközi jogi kötelezettségeknek való megfelelés érdekében és az indokolatlan diszkriminatív vagy magánéletet sértő hatások elkerülése céljából szükség van az Európai Unió és tagállamai által használt olyan nyomozási gyakorlatok és adatfeldolgozási rendszerek átfogó értékelésére, amelyek profilalkotási technikákat alkalmaznak vagy azok alapjául szolgálnak, |
| --- | --- |

AB.

mivel a nemzeti, európai és nemzetközi jogi kötelezettségeknek való megfelelés érdekében és az indokolatlan diszkriminatív vagy magánéletet sértő hatások elkerülése céljából szükség van az Európai Unió és tagállamai által használt olyan nyomozási gyakorlatok és adatfeldolgozási rendszerek átfogó értékelésére, amelyek profilalkotási technikákat alkalmaznak vagy azok alapjául szolgálnak,

| AC. | mivel az ilyen intézkedésekre az alábbi iránymutatások alkalmazandók, és mivel a teljes és hatékony védelem biztosítása érdekében mindezen biztosítékok kombinációjára van szükség, |
| --- | --- |

AC.

mivel az ilyen intézkedésekre az alábbi iránymutatások alkalmazandók, és mivel a teljes és hatékony védelem biztosítása érdekében mindezen biztosítékok kombinációjára van szükség,

| 1. | a következő ajánlásokat címezi a Tanácshoz:






  a) | a személyes adatok bűnüldözési és terrorizmus elleni céllal történő mindenfajta felhasználásának a használatot korlátozó, egyértelmű, konkrét, kötelező érvényű, valamint független adatvédelmi hatóságok által közvetlenül és hatékonyan felügyelt, nyilvánosságra hozott jogi szabályozáson, továbbá e jogszabályok megsértése esetén alkalmazandó szigorú szankciókon kell alapulnia; az elővigyázatossági okokból gyűjtött adatok tömeges tárolása nem áll arányban a terrorizmus elleni hatékony küzdelemre vonatkozó alapvető követelményekkel; |
| --- | --- | --- |

1.

a következő ajánlásokat címezi a Tanácshoz:

a)

a személyes adatok bűnüldözési és terrorizmus elleni céllal történő mindenfajta felhasználásának a használatot korlátozó, egyértelmű, konkrét, kötelező érvényű, valamint független adatvédelmi hatóságok által közvetlenül és hatékonyan felügyelt, nyilvánosságra hozott jogi szabályozáson, továbbá e jogszabályok megsértése esetén alkalmazandó szigorú szankciókon kell alapulnia; az elővigyázatossági okokból gyűjtött adatok tömeges tárolása nem áll arányban a terrorizmus elleni hatékony küzdelemre vonatkozó alapvető követelményekkel;

| b) | jogi keretet kell kialakítani, amelyben egyértelmű meghatározásra kerül a profilalkotás, történjen az akár számítógépes adatok automatizált feltárása révén vagy más módon, a jogszerű felhasználásra vonatkozó egyértelmű szabályok kialakítása és a korlátozások meghatározása érdekében; szükség van az egyének számára megfelelő adatvédelmi biztosítékok, illetve a felelősség megállapítására szolgáló mechanizmusok bevezetésére is; |
| --- | --- |

b)

jogi keretet kell kialakítani, amelyben egyértelmű meghatározásra kerül a profilalkotás, történjen az akár számítógépes adatok automatizált feltárása révén vagy más módon, a jogszerű felhasználásra vonatkozó egyértelmű szabályok kialakítása és a korlátozások meghatározása érdekében; szükség van az egyének számára megfelelő adatvédelmi biztosítékok, illetve a felelősség megállapítására szolgáló mechanizmusok bevezetésére is;

| c) | a konkrét bűntény elkövetésével vagy fenyegetéssel nem gyanúsított személyekkel kapcsolatos személyes adatok gyűjtését és tárolását, illetve profilalkotási technikák velük kapcsolatos alkalmazását különösen szigorú „szükségességi” és „arányossági” vizsgálathoz kell kötni; |
| --- | --- |

c)

a konkrét bűntény elkövetésével vagy fenyegetéssel nem gyanúsított személyekkel kapcsolatos személyes adatok gyűjtését és tárolását, illetve profilalkotási technikák velük kapcsolatos alkalmazását különösen szigorú „szükségességi” és „arányossági” vizsgálathoz kell kötni;

| d) | a tényszerű adatokat, a bűnüldözési operatív információkat, illetve az adatalanyok különböző kategóriáira vonatkozó adatokat egyértelműen el kell különíteni egymástól; |
| --- | --- |

d)

a tényszerű adatokat, a bűnüldözési operatív információkat, illetve az adatalanyok különböző kategóriáira vonatkozó adatokat egyértelműen el kell különíteni egymástól;

| e) | a rendőrségi és hírszerző szolgálati aktákhoz való hozzáférés csak eseti alapon, meghatározott céllal, tagállami bírói felügyelet mellett lehet engedélyezett; |
| --- | --- |

e)

a rendőrségi és hírszerző szolgálati aktákhoz való hozzáférés csak eseti alapon, meghatározott céllal, tagállami bírói felügyelet mellett lehet engedélyezett;

| f) | a profilalkotási tevékenységek nyomán nem csökkenhet a tagállamok rendőri szervei által végzett célzott nyomozási rendőri tevékenység, és a profilalkotásra vonatkozó korlátozó szabályozás nem akadályozhatja az adatbázisokhoz való törvényes hozzáférést a célzott nyomozások keretében; |
| --- | --- |

f)

a profilalkotási tevékenységek nyomán nem csökkenhet a tagállamok rendőri szervei által végzett célzott nyomozási rendőri tevékenység, és a profilalkotásra vonatkozó korlátozó szabályozás nem akadályozhatja az adatbázisokhoz való törvényes hozzáférést a célzott nyomozások keretében;

| g) | a személyes adatok megőrzési idejét korlátozni kell; |
| --- | --- |

g)

a személyes adatok megőrzési idejét korlátozni kell;

| h) | az etnikai statisztikai adatok elengedhetetlen eszközként szolgálnak ahhoz, hogy lehetővé váljon azon bűnüldözési gyakorlatok felderítése, amelyek során aránytalan, alaptalan és indokolatlan figyelem összpontosul az etnikai kisebbségekre; a személyes adatok (egy azonosítható egyénhez kapcsolódó adatok) magas szintű védelme nem gátolja meg olyan névtelen statisztikai adatok létrehozását, amelyek között szerepelnek az etnikai származás, a faj, a vallás és a nemzeti hovatartozás változói, amelyek szükségesek ahhoz, hogy azonosítani lehessen a bűnüldözési gyakorlatok során felmerülő bármilyen hátrányos megkülönböztetést; a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoportot fel kell kérni, hogy adjon ki iránymutatásokat ebben a témában; |
| --- | --- |

h)

az etnikai statisztikai adatok elengedhetetlen eszközként szolgálnak ahhoz, hogy lehetővé váljon azon bűnüldözési gyakorlatok felderítése, amelyek során aránytalan, alaptalan és indokolatlan figyelem összpontosul az etnikai kisebbségekre; a személyes adatok (egy azonosítható egyénhez kapcsolódó adatok) magas szintű védelme nem gátolja meg olyan névtelen statisztikai adatok létrehozását, amelyek között szerepelnek az etnikai származás, a faj, a vallás és a nemzeti hovatartozás változói, amelyek szükségesek ahhoz, hogy azonosítani lehessen a bűnüldözési gyakorlatok során felmerülő bármilyen hátrányos megkülönböztetést; a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoportot fel kell kérni, hogy adjon ki iránymutatásokat ebben a témában;

| i) | tilos egyénekkel kapcsolatban adatokat gyűjteni csupán azért, mert az érintettek bizonyos faji vagy etnikai származással, vallási meggyőződéssel, szexuális beállítottsággal vagy viselkedéssel rendelkeznek, bizonyos politikai véleményeket vallanak, vagy a törvény által nem tiltott mozgalmak vagy szervezetek tagjai; a védelmet és a fellebbezési eljárásokat illetően biztosítékokat kell felállítani a bűnüldözési eszközök megkülönböztető használata ellen; |
| --- | --- |

i)

tilos egyénekkel kapcsolatban adatokat gyűjteni csupán azért, mert az érintettek bizonyos faji vagy etnikai származással, vallási meggyőződéssel, szexuális beállítottsággal vagy viselkedéssel rendelkeznek, bizonyos politikai véleményeket vallanak, vagy a törvény által nem tiltott mozgalmak vagy szervezetek tagjai; a védelmet és a fellebbezési eljárásokat illetően biztosítékokat kell felállítani a bűnüldözési eszközök megkülönböztető használata ellen;

| j) | csak kivételesen és szigorú biztosítékok mellett szabad engedélyezni, hogy magán- vagy állami szervezetek számítógépekre támaszkodva, ember által végzett értékelés nélkül hozzanak személyekkel kapcsolatos döntéseket; |
| --- | --- |

j)

csak kivételesen és szigorú biztosítékok mellett szabad engedélyezni, hogy magán- vagy állami szervezetek számítógépekre támaszkodva, ember által végzett értékelés nélkül hozzanak személyekkel kapcsolatos döntéseket;

| k) | erős törvényi garanciák kellenek annak biztosítására, hogy a rendőrség és a hírszerző szolgálatok tevékenységüket, beleértve a terrorizmus elleni fellépést is, megfelelő és hatékony bírói és parlamenti felügyelet mellett végezzék; |
| --- | --- |

k)

erős törvényi garanciák kellenek annak biztosítására, hogy a rendőrség és a hírszerző szolgálatok tevékenységüket, beleértve a terrorizmus elleni fellépést is, megfelelő és hatékony bírói és parlamenti felügyelet mellett végezzék;

| l) | tekintettel a személyeknél jelentkező esetleges következményekre, a jogorvoslatnak hatékonynak és hozzáférhetőnek kell lennie, az adatalanyokat világosan tájékoztatni kell az alkalmazandó eljárásokról, valamint a hozzáférési és helyesbítési jogokról; |
| --- | --- |

l)

tekintettel a személyeknél jelentkező esetleges következményekre, a jogorvoslatnak hatékonynak és hozzáférhetőnek kell lennie, az adatalanyokat világosan tájékoztatni kell az alkalmazandó eljárásokról, valamint a hozzáférési és helyesbítési jogokról;

| m) | kritériumokat kell megállapítani, amelyekkel az összes profilalkotási tevékenység hatékonysága, jogszerűsége és az európai uniós értékekkel való összeegyeztethetősége felmérhető; a profilalkotás alkalmazásával kapcsolatos, érvényben lévő és javasolt nemzeti és uniós jogszabályokat felül kell vizsgálni annak megállapítása érdekében, hogy eleget tesznek-e az európai jogszabályok és nemzetközi szerződések szerinti jogi követelményeknek; és szükség esetén kötelező érvényű szabályok létrehozása révén az alapvető jogok megsértésének elkerülése érdekében meg kell fontolni az uniós jogszabályok reformját, figyelembe véve az Európa Tanács profilalkotásról szóló, előre jelzett ajánlását; |
| --- | --- |

m)

kritériumokat kell megállapítani, amelyekkel az összes profilalkotási tevékenység hatékonysága, jogszerűsége és az európai uniós értékekkel való összeegyeztethetősége felmérhető; a profilalkotás alkalmazásával kapcsolatos, érvényben lévő és javasolt nemzeti és uniós jogszabályokat felül kell vizsgálni annak megállapítása érdekében, hogy eleget tesznek-e az európai jogszabályok és nemzetközi szerződések szerinti jogi követelményeknek; és szükség esetén kötelező érvényű szabályok létrehozása révén az alapvető jogok megsértésének elkerülése érdekében meg kell fontolni az uniós jogszabályok reformját, figyelembe véve az Európa Tanács profilalkotásról szóló, előre jelzett ajánlását;

| n) | meg kell vizsgálni, hogy a 2000/43/EK irányelv milyen mértékben tiltja vagy szabályozza a profilalkotási intézkedéseket és gyakorlatokat, és reformot kell fontolóra venni a repülőtereket és a kikötőket érintő kizárás megszüntetésére; |
| --- | --- |

n)

meg kell vizsgálni, hogy a 2000/43/EK irányelv milyen mértékben tiltja vagy szabályozza a profilalkotási intézkedéseket és gyakorlatokat, és reformot kell fontolóra venni a repülőtereket és a kikötőket érintő kizárás megszüntetésére;

| o) | a Tanácsnak megbízást kell adnia, hogy a Bizottság irányítása mellett, valamint szükség szerint az Alapjogi Ügynökséggel, illetve az Európai Adatvédelmi biztossal konzultálva, továbbá tanácskozást folytatva a bűnüldözési és hírszerző szervekkel – a vonatkozó jogi kereten és a jelenlegi gyakorlaton alapuló – tanulmány készüljön a profilalkotási technikák jelenlegi és lehetséges alkalmazásáról, a gyanús személyek azonosításában mutatott hatékonyságukról, illetve a polgári szabadságjogokkal, az emberi jogokkal és a magánélet-védelmi követelményekkel való összeegyeztethetőségükről; a tagállamokat fel kell kérni, hogy szolgáltassanak adatokat a megállításokról és átvizsgálásokról, valamint a profilalkotási technikákból származó más beavatkozásokról; |
| --- | --- |

o)

a Tanácsnak megbízást kell adnia, hogy a Bizottság irányítása mellett, valamint szükség szerint az Alapjogi Ügynökséggel, illetve az Európai Adatvédelmi biztossal konzultálva, továbbá tanácskozást folytatva a bűnüldözési és hírszerző szervekkel – a vonatkozó jogi kereten és a jelenlegi gyakorlaton alapuló – tanulmány készüljön a profilalkotási technikák jelenlegi és lehetséges alkalmazásáról, a gyanús személyek azonosításában mutatott hatékonyságukról, illetve a polgári szabadságjogokkal, az emberi jogokkal és a magánélet-védelmi követelményekkel való összeegyeztethetőségükről; a tagállamokat fel kell kérni, hogy szolgáltassanak adatokat a megállításokról és átvizsgálásokról, valamint a profilalkotási technikákból származó más beavatkozásokról;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  A Miniszteri Bizottság 1987. szeptember 17-én, a miniszterhelyettesek 410. ülésén fogadta el.

(2)  A Miniszteri Bizottság 1997. szeptember 30-án, a miniszterhelyettesek 602. ülésén fogadta el.

(3)  A Miniszteri Bizottság 2001. szeptember 19-én, a miniszterhelyettesek 765. ülésén fogadta el.

(4)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

(5)  HL L 350., 2008.12.30., 60. o.

(6)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

(7)  HL L 253., 2005.9.29., 22. o.

(8)  HL L 386., 2006.12.29., 89. o.

(9)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

(10)  HL L 210., 2008.8.6., 12. o.

(11)  HL L 204., 2007.8.4., 18. o.

(12)  A német alkotmánybíróság határozata, BVerfG, 1 BvR 518/02, 2006.4.4., Absatz-Nr. (1-184).

(13)  Felsőház, 2004. december 9., alperes kontra a prágai repülőtéren működő Bevándorlási Hivatal és mások (első fokon pernyertesek) ex parte: Európai Roma Jogi Központ és mások (fellebbezők) [2004], UKHL 55, (101) bekezdés.

(14)  Tyimisev kontra Oroszország, 2005. december 13., 55762/00 és 55974/00, EJEB 2005-XII.

(15)  Nacsova és mások kontra Bulgária [GC], 2004. február 26., 43577/98 és 43579/98, EJEB 2005-VII.

(16)  D.H. és mások kontra Cseh Köztársaság, 2007. november 13., 57325/00.

(17)  S. és Marper kontra Egyesült Királyság, 2008. december 4., 30562/04 és 30566/04.

(18)  2008. december 16-i ítélet, C-524/06 sz. ügy, EBHT 2008., I-0000. o.

(19)  Az A/HRC/4/26 sz. ENSZ-dokumentum, 2007. január 29.

(20)  CommDH/vitaindító dokumentum (2008)3, Strasbourg, 2008. november 17.

(21)  CRI (2004) 26, elfogadva 2004. március 17-én.

(22)  CRI (2007) 39, elfogadva 2007. június 29-én.

(23)  CFR-CDF, vélemény 2006.4., elérhető az alábbi címen: http://ec.europa.eu/justice_home/cfr_cdf/doc/avis/2006_4_en.pdf.

(24)  Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének véleménye az utas-nyilvántartási adatok (PNR) bűnüldözési célú felhasználásáról szóló tanácsi kerethatározatra irányuló javaslatról, (35) bekezdés.

(25)  A Parlament Felsőházának jelentése: Clarke R, Profiling: A Hidden Challenge to the Regulation of Data Surveillance (Profilalkotás: az adatfigyelésre vonatkozó szabályozás rejtett kihívásai), 1993, (33) bekezdés, 41. lábjegyzet.

(26)  De Schutter, Oliver és Ringelheim, Julie (2008), „Ethnic Profiling: A Rising Challenge for European Human Rights Law,”(Etnikai alapú profilalkotás: új kihívás az európai emberi jogi törvények előtt), Modern Law Review, 71(3), 358–384. o.

(27)  A rasszizmus és intolerancia elleni európai bizottság (ECRI) 11. számú általános politikai ajánlása, lásd fent, (1) bekezdés.

(28)  Az emberi jogoknak és alapvető szabadságjogoknak a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában való előmozdításával és védelmével foglalkozó ENSZ-különmegbízott jelentése, (33) bekezdés.

(29)  Idem. (33) bekezdés. Lásd még az Alapvető Jogok Független Szakértőinek Európai Uniós Hálózata által az „etnikai profilalkotásról” készített jelentést, lásd fent, 9–13. o.

(30)  Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2008. október 28-i véleménye az utas-nyilvántartási adatok (PNR) bűnüldözési célú felhasználásáról szóló tanácsi kerethatározatra irányuló javaslatról, (4) bekezdés.

(31)  A vonatkozó joggyakorlat rövid áttekintéséhez lásd E. Brouwer, Towards a European PNR System? (Egy európai PNR-rendszer felé?), az Európai Parlament C. szakpolitikai főosztálya – Polgári Jogok és Alkotmányos Ügyek – számára készített tanulmány, PE 410.649 sz. dokumentum, 2009. január, (5) bekezdés, 16–17. o.

(32)  Az EJEB határozata az S. és Marper kontra Egyesült Királyság ügyben, lásd fent, (125) bekezdés.

(33)  Cato Intézet, Policy Analysis 584. sz., 2006. december 11., Jeff Jonas és Jim Harper: »Effective Terrorism and the limited role of predictive data-mining«.

(34)  Protecting Individual Privacy in the Struggle Against Terrorists: A Framework for Program Assessment (Az egyén magánélethez való jogának védelme a terrorizmus elleni harcban: a programértékelés kerete.) Szabadon elérhető összegzés az alábbi címen: http://www.nap.edu/catalog/12452.html, 4. o.

(35)  „Detectives draw up new brief in hunt for radicals”(A radikálisok nyomában: a nyomozók új eligazítást készítenek), The Times, 2005. december 28.

(36)  Az emberi jogoknak és alapvető szabadságjogoknak a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában való előmozdításával és védelmével foglalkozó ENSZ-különmegbízott jelentése, (62) bekezdés.

(37)  Idem, (61) bekezdés.

(38)  Idem, (40) bekezdés.

(39)  Pl. az EJEB határozata a Timishev kontra Oroszország ügyben, lásd fent.

(40)  Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2008. október 28-i véleménye az utas-nyilvántartási adatok (PNR) bűnüldözési célú felhasználásáról szóló tanácsi kerethatározatra irányuló javaslatról, (39) bekezdés

(41)  A rasszizmus, a faji megkülönböztetés, az idegengyűlölet és az azzal kapcsolatos intolerancia elleni világkonferencián elfogadott jelentés (A/CONF.189/12), cselekvési program, (72) bekezdés.

(42)  Az Alapvető Jogok Független Szakértőinek Európai Uniós Hálózata: „The balance between freedom and security in the response by the European Union and its member States to the Terrorist Threats” (Szabadság és biztonság egyensúlya az Európai Unió és tagállamai terrorfenyegetettségre adott válaszában) (2003), 21. o.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/127 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/127

---

2009. április 24., péntekigA nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról és a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés jövőjéről

P6_TA(2009)0333

Az Európai Parlament 2009. április 24-i ajánlása a Tanácshoz a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról és az atomsorompó-szerződés jövőjéről szóló, a Tanácshoz benyújtott európai parlamenti ajánlásról (2008/2324(INI))

2010/C 184 E/26

Az Európai Parlament,

tekintettel az Annemie Neyts-Uyttebroeck által az ALDE-képviselőcsoport nevében és Angelika Beer által az Verts/ALE-képviselőcsoport nevében a non-proliferációról és a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés (NPT) jövőjéről a Tanácshoz benyújtott ajánlásokra (B6-0421/2008),

tekintettel a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződésben részes felek 2010-ben esedékes felülvizsgálati konferenciájára,

tekintettel a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról és a nukleáris leszerelésről szóló korábbi, 2004. február 26-i (1), 2005. március 10-i (2), 2005. november 17-i (3) és 2007. március 14-i (4) állásfoglalásaira,

tekintettel az európai biztonsági stratégia végrehajtásáról és az EBVP-ről szóló, 2008. június 5-i állásfoglalására (5),

tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról elfogadott európai uniós stratégiára,

tekintettel a Tanács 2008. december 8-i, a fokozottabb nemzetközi biztonságról szóló nyilatkozatára, és különösen annak 6., 8. és 9. pontjára, amely kinyilvánítja az EU eltökéltségét a tömegpusztító fegyverek és célba juttatási eszközeik elterjedése elleni küzdelem iránt,

tekintettel a Nukleáris Szállítók Csoportjának a non-proliferációval összefüggésben játszott kulcsfontosságú szerepére,

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsnak a non-proliferáció és a nukleáris leszerelés kérdéseivel kapcsolatos határozataira, különösen a 2004. évi 1540-es határozatára,

tekintettel az Átfogó Atomcsend Szerződésre, a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség (NAÜ) átfogó biztosítéki megállapodásaira és kiegészítő jegyzőkönyveire, a nukleáris anyagok fizikai védelméről szóló egyezményre, a nukleáris terrorizmussal kapcsolatos cselekmények betiltására vonatkozó nemzetközi egyezményre, a ballisztikus rakéták elterjedése elleni hágai magatartási kódexre, a 2009-ben hatályát vesztő Stratégiai Fegyverzetcsökkentési Szerződésre (START I) és a stratégiai offenzíva csökkentéséről szóló szerződésre (SORT),

tekintettel az Európai Tanács által 2008. december 11-én elfogadott, az európai biztonsági stratégia végrehajtásáról szóló jelentésre,

tekintettel eljárási szabályzata 114. cikkének (3) bekezdésére és 90. cikkére,

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A6-0234/2009),

| A. | hangsúlyozza az NPT mindhárom pillére további megerősítésének szükségességét, nevezetesen a non-proliferációt, a leszerelést és az atomenergia civil felhasználásával kapcsolatos együttműködést, |
| --- | --- |

A.

hangsúlyozza az NPT mindhárom pillére további megerősítésének szükségességét, nevezetesen a non-proliferációt, a leszerelést és az atomenergia civil felhasználásával kapcsolatos együttműködést,

| B. | komoly aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy – amint azt a korábbi felülvizsgálati konferenciák során megállapították – nincs előrelépés az atomsorompó-szerződés céljainak megvalósítására irányuló konkrét célkitűzések (mint például az úgynevezett „13 lépés” (6)) elérése terén, különösen most, amikor számtalan forrásból merülnek fel fenyegetések, ideértve növekvő proliferációt–, annak lehetőségét, hogy a nukleáris technológia és a radioaktív anyagok bűnszervezetek és terroristák kezébe kerülhetnek, továbbá az atomsorompó-szerződést aláíró, nukleáris fegyverekkel rendelkező államok vonakodását attól, hogy csökkentsék vagy felszámolják a nukleáris arzenáljukat, és kevésbé ragaszkodjanak a nukleáris elrettentés katonai doktrínájához, |
| --- | --- |

B.

komoly aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy – amint azt a korábbi felülvizsgálati konferenciák során megállapították – nincs előrelépés az atomsorompó-szerződés céljainak megvalósítására irányuló konkrét célkitűzések (mint például az úgynevezett „13 lépés” (6)) elérése terén, különösen most, amikor számtalan forrásból merülnek fel fenyegetések, ideértve növekvő proliferációt–, annak lehetőségét, hogy a nukleáris technológia és a radioaktív anyagok bűnszervezetek és terroristák kezébe kerülhetnek, továbbá az atomsorompó-szerződést aláíró, nukleáris fegyverekkel rendelkező államok vonakodását attól, hogy csökkentsék vagy felszámolják a nukleáris arzenáljukat, és kevésbé ragaszkodjanak a nukleáris elrettentés katonai doktrínájához,

| C. | mivel a tömegpusztító fegyverek és célba juttatási eszközeik terjedése mind az állami, mind a nem állami szereplők körében a nemzetközi stabilitásra és biztonságra nézve az egyik legkomolyabb fenyegetést jelenti, |
| --- | --- |

C.

mivel a tömegpusztító fegyverek és célba juttatási eszközeik terjedése mind az állami, mind a nem állami szereplők körében a nemzetközi stabilitásra és biztonságra nézve az egyik legkomolyabb fenyegetést jelenti,

| D. | emlékeztetve, hogy az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott, a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló EU-stratégiában az EU kötelezettséget vállalt arra, hogy minden rendelkezésre álló eszközt felhasznál a globális szinten aggodalmat keltő proliferációs programok megakadályozása, megállítása és lehetőség szerinti felszámolása érdekében, |
| --- | --- |

D.

emlékeztetve, hogy az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott, a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló EU-stratégiában az EU kötelezettséget vállalt arra, hogy minden rendelkezésre álló eszközt felhasznál a globális szinten aggodalmat keltő proliferációs programok megakadályozása, megállítása és lehetőség szerinti felszámolása érdekében,

| E. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az EU fokozza a proliferációs mozgásokkal és a proliferáció finanszírozásával szembeni erőfeszítéseit, szankcionálja a proliferációs cselekményeket, és dolgozzon ki intézkedéseket a tudás és a know-how ellenőrizetlen átadásának megakadályozására valamennyi rendelkezésre álló eszközzel, beleértve a többoldalú szerződéseket és ellenőrzési mechanizmusokat, a nemzeti és a nemzetközi szinten koordinált exportkontrollt, a fenyegetések csökkentésére irányuló együttműködési programokat, valamint a politikai és gazdasági ösztönzőket, |
| --- | --- |

E.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az EU fokozza a proliferációs mozgásokkal és a proliferáció finanszírozásával szembeni erőfeszítéseit, szankcionálja a proliferációs cselekményeket, és dolgozzon ki intézkedéseket a tudás és a know-how ellenőrizetlen átadásának megakadályozására valamennyi rendelkezésre álló eszközzel, beleértve a többoldalú szerződéseket és ellenőrzési mechanizmusokat, a nemzeti és a nemzetközi szinten koordinált exportkontrollt, a fenyegetések csökkentésére irányuló együttműködési programokat, valamint a politikai és gazdasági ösztönzőket,

| F. | biztatónak tartja az olyan új leszerelési javaslatokat, amelyekre például Henry Kissinger, George P. Shultz, William J. Perry és Sam Nunn hívott fel 2007 és 2008 januárjában, valamint a civil szervezetek és politikai vezetők által világszerte támogatott nukleáris fegyverekről szóló mintaegyezményt és a Hirosima-Nagaszaki jegyzőkönyvet, és az olyan kampányokat, mint a „Globális Zéró”, amely azzal érvel, hogy a nukleáris proliferáció megakadályozásának és a globális biztonság megteremtésének egyik legfontosabb módja a nukleáris fegyverek felszámolásának irányába történő elmozdulás, |
| --- | --- |

F.

biztatónak tartja az olyan új leszerelési javaslatokat, amelyekre például Henry Kissinger, George P. Shultz, William J. Perry és Sam Nunn hívott fel 2007 és 2008 januárjában, valamint a civil szervezetek és politikai vezetők által világszerte támogatott nukleáris fegyverekről szóló mintaegyezményt és a Hirosima-Nagaszaki jegyzőkönyvet, és az olyan kampányokat, mint a „Globális Zéró”, amely azzal érvel, hogy a nukleáris proliferáció megakadályozásának és a globális biztonság megteremtésének egyik legfontosabb módja a nukleáris fegyverek felszámolásának irányába történő elmozdulás,

| G. | üdvözli e tekintetben a francia és a brit kormánynak a nukleáris arzenáljuk csökkentésére irányuló kezdeményezéseit, |
| --- | --- |

G.

üdvözli e tekintetben a francia és a brit kormánynak a nukleáris arzenáljuk csökkentésére irányuló kezdeményezéseit,

| H. | különösen ösztönző erejűnek tekinti, hogy Barack Obama amerikai elnök Prágában 2009. április 5-én egyértelműen körvonalazta véleményét a nukleáris kérdésekkel kapcsolatban, elkötelezettségét a nukleáris leszerelés további előmozdítása iránt, valamint egy nukleáris fegyverek nélküli világgal kapcsolatos jövőképét; üdvözölve az USA és Oroszország közötti konstruktív együttműködést, amelynek célja, hogy megújítsák a START-egyezményt, valamint annak elérése, hogy a ballisztikus rakétákat ne gombnyomásra élesítve tartsák, továbbá hogy jelentős mértékben csökkentsék készleteiket nukleáris fegyverekből és anyagokból; üdvözölve az Egyesült Államok arra irányuló döntését, hogy Iránnal együtt teljes mértékben részt vegyen az E3+3 folyamatban; pozitív, bizalomépítő lépésként üdvözli a NAÜ biztosítéki egyezményének Egyesült Államok általi ratifikálását, melegen üdvözölve továbbá Obama elnök arra irányuló szándékát, hogy az USA véglegesen ratifikálja az átfogó atomcsend-szerződést, és hogy tárgyalásokat kezdjen egy, a hasadóanyagokat felhasználó fegyverek gyártását tiltó szerződéssel kapcsolatban, |
| --- | --- |

H.

különösen ösztönző erejűnek tekinti, hogy Barack Obama amerikai elnök Prágában 2009. április 5-én egyértelműen körvonalazta véleményét a nukleáris kérdésekkel kapcsolatban, elkötelezettségét a nukleáris leszerelés további előmozdítása iránt, valamint egy nukleáris fegyverek nélküli világgal kapcsolatos jövőképét; üdvözölve az USA és Oroszország közötti konstruktív együttműködést, amelynek célja, hogy megújítsák a START-egyezményt, valamint annak elérése, hogy a ballisztikus rakétákat ne gombnyomásra élesítve tartsák, továbbá hogy jelentős mértékben csökkentsék készleteiket nukleáris fegyverekből és anyagokból; üdvözölve az Egyesült Államok arra irányuló döntését, hogy Iránnal együtt teljes mértékben részt vegyen az E3+3 folyamatban; pozitív, bizalomépítő lépésként üdvözli a NAÜ biztosítéki egyezményének Egyesült Államok általi ratifikálását, melegen üdvözölve továbbá Obama elnök arra irányuló szándékát, hogy az USA véglegesen ratifikálja az átfogó atomcsend-szerződést, és hogy tárgyalásokat kezdjen egy, a hasadóanyagokat felhasználó fegyverek gyártását tiltó szerződéssel kapcsolatban,

| I. | aláhúzza az Európai Unió és partnerei, különösen az Egyesült Államok és Oroszország közötti szoros koordináció és együttműködés szükségességét a non-proliferációs szabályrendszer újjáélesztése és megerősítése érdekében, |
| --- | --- |

I.

aláhúzza az Európai Unió és partnerei, különösen az Egyesült Államok és Oroszország közötti szoros koordináció és együttműködés szükségességét a non-proliferációs szabályrendszer újjáélesztése és megerősítése érdekében,

| J. | hangsúlyozza, hogy létfontosságú az NPT - mint a globális non-proliferációs szabályrendszer sarokkövének - megerősítése, és elismeri, hogy sürgősen bátor politikai vezetésre és számos progresszív, egymást követő lépésre van szükség az NPT érvényességének újbóli megerősítése, továbbá a meglévő proliferációs és leszerelési szabályrendszert alkotó megállapodások, szerződések és ügynökségek - különösen a CTBT és a NAÜ - megerősítése érdekében, |
| --- | --- |

J.

hangsúlyozza, hogy létfontosságú az NPT - mint a globális non-proliferációs szabályrendszer sarokkövének - megerősítése, és elismeri, hogy sürgősen bátor politikai vezetésre és számos progresszív, egymást követő lépésre van szükség az NPT érvényességének újbóli megerősítése, továbbá a meglévő proliferációs és leszerelési szabályrendszert alkotó megállapodások, szerződések és ügynökségek - különösen a CTBT és a NAÜ - megerősítése érdekében,

| K. | üdvözli e tekintetben a közös brit-norvég kezdeményezést, amely a nukleáris fegyverek végleges szétszerelése kivitelezhetőségének felmérésére, ehhez egyértelmű eljárási lépések kialakítására, valamint az ezzel kapcsolatos verifikációs eljárások kidolgozására irányul; e kezdeményezést nagyon pozitívan értékeli az EU, a NATO és más releváns szereplők szempontjából is, |
| --- | --- |

K.

üdvözli e tekintetben a közös brit-norvég kezdeményezést, amely a nukleáris fegyverek végleges szétszerelése kivitelezhetőségének felmérésére, ehhez egyértelmű eljárási lépések kialakítására, valamint az ezzel kapcsolatos verifikációs eljárások kidolgozására irányul; e kezdeményezést nagyon pozitívan értékeli az EU, a NATO és más releváns szereplők szempontjából is,

| L. | üdvözölve az EU francia elnökségének Ban Ki Mun ENSZ főtitkárhoz intézett, 2008. december 5-i levelét, amelyben ismerteti az EU leszerelésre vonatkozó, az Európai Tanács által 2008 decemberében elfogadott javaslatait, |
| --- | --- |

L.

üdvözölve az EU francia elnökségének Ban Ki Mun ENSZ főtitkárhoz intézett, 2008. december 5-i levelét, amelyben ismerteti az EU leszerelésre vonatkozó, az Európai Tanács által 2008 decemberében elfogadott javaslatait,

| M. | üdvözli Javier Solanának, az Unió közös kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének 2008. december 9-i beszédét a „Béke és leszerelés: egy nukleáris fegyverektől mentes világ” című konferencián, amelyben üdvözölte a tényt, hogy a nukleáris leszerelés kérdése ismét a nemzetközi napirend élére került, és hangsúlyozta, hogy az EU-nak a non-proliferációt valamennyi politikájában érvényesítenie kell, |
| --- | --- |

M.

üdvözli Javier Solanának, az Unió közös kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének 2008. december 9-i beszédét a „Béke és leszerelés: egy nukleáris fegyverektől mentes világ” című konferencián, amelyben üdvözölte a tényt, hogy a nukleáris leszerelés kérdése ismét a nemzetközi napirend élére került, és hangsúlyozta, hogy az EU-nak a non-proliferációt valamennyi politikájában érvényesítenie kell,

| N. | üdvözölve Obama amerikai elnök 2009. április 5-i prágai beszédét, amelyben kijelentette, hogy az USA-nak morális felelőssége, hogy a világ nukleáris fegyverektől való megtisztítása elleni kampány élére álljon, noha elismerte, hogy ezt a célt nem biztos, hogy az ő életében elérhetik, továbbá hangsúlyozta, hogy az együttműködés és a kérdés lépésről-lépésre történő megoldásának alapjaként meg kell erősíteni az atomsorompó-egyezményt; mivel az új amerikai kormánynak teljes mértékben be kell vonnia az Európai Uniót ebbe a kampányba, és különösen a 2009. évre tervezett, a nukleáris fegyverek jelentette fenyegetéssel foglalkozó világtalálkozó résztvevői közé, |
| --- | --- |

N.

üdvözölve Obama amerikai elnök 2009. április 5-i prágai beszédét, amelyben kijelentette, hogy az USA-nak morális felelőssége, hogy a világ nukleáris fegyverektől való megtisztítása elleni kampány élére álljon, noha elismerte, hogy ezt a célt nem biztos, hogy az ő életében elérhetik, továbbá hangsúlyozta, hogy az együttműködés és a kérdés lépésről-lépésre történő megoldásának alapjaként meg kell erősíteni az atomsorompó-egyezményt; mivel az új amerikai kormánynak teljes mértékben be kell vonnia az Európai Uniót ebbe a kampányba, és különösen a 2009. évre tervezett, a nukleáris fegyverek jelentette fenyegetéssel foglalkozó világtalálkozó résztvevői közé,

| O. | rámutat arra, hogy 2003 óta az EU és harmadik országok között létrejött valamennyi megállapodásban sor került „non-proliferációs klauzulák” felvételére, |
| --- | --- |

O.

rámutat arra, hogy 2003 óta az EU és harmadik országok között létrejött valamennyi megállapodásban sor került „non-proliferációs klauzulák” felvételére,

| P. | tekintettel az ENSZ keretein kívül tett non-proliferációs és leszerelési kezdeményezésekre, amelyeket az EU is támogatott, így például a proliferációs biztonsági kezdeményezésre és a G8-as világpartnerségre, |
| --- | --- |

P.

tekintettel az ENSZ keretein kívül tett non-proliferációs és leszerelési kezdeményezésekre, amelyeket az EU is támogatott, így például a proliferációs biztonsági kezdeményezésre és a G8-as világpartnerségre,

| Q. | üdvözli, hogy a Bizottság megfigyelői státusszal rendelkezik a Nukleáris Szállítók Csoportjában és az NPT felülvizsgálati konferencián, valamint hogy a Tanács titkársága is részt vesz az NPT konferencián, vagy az EK-küldöttség keretében, vagy az EU elnökséggel együtt, |
| --- | --- |

Q.

üdvözli, hogy a Bizottság megfigyelői státusszal rendelkezik a Nukleáris Szállítók Csoportjában és az NPT felülvizsgálati konferencián, valamint hogy a Tanács titkársága is részt vesz az NPT konferencián, vagy az EK-küldöttség keretében, vagy az EU elnökséggel együtt,

| 1. | a következő ajánlásokat intézi a Tanácshoz:






  a) | vizsgálja felül és tegye naprakésszé a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződésben részes felek 2005. évi felülvizsgálati konferenciájával kapcsolatos 2005. április 25-i 2005/329/KKBP tanácsi közös álláspontot (7) – amelyet az Európai Tanács 2009. decemberi ülésén hagynak majd jóvá –, a 2010-es NPT felülvizsgálati konferenciára való felkészülés keretében, amely az atomsorompó-egyezmény mindhárom meglévő pillérének megerősítésére hivatott; kötelezze el magát a teljes nukleáris leszerelésre vonatkozó cél mellett, a nukleáris fegyverekről szóló egyezményre irányuló javaslatban foglaltak szerint; |
| --- | --- | --- |

1.

a következő ajánlásokat intézi a Tanácshoz:

a)

vizsgálja felül és tegye naprakésszé a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződésben részes felek 2005. évi felülvizsgálati konferenciájával kapcsolatos 2005. április 25-i 2005/329/KKBP tanácsi közös álláspontot (7) – amelyet az Európai Tanács 2009. decemberi ülésén hagynak majd jóvá –, a 2010-es NPT felülvizsgálati konferenciára való felkészülés keretében, amely az atomsorompó-egyezmény mindhárom meglévő pillérének megerősítésére hivatott; kötelezze el magát a teljes nukleáris leszerelésre vonatkozó cél mellett, a nukleáris fegyverekről szóló egyezményre irányuló javaslatban foglaltak szerint;

| b) | fokozza a non-proliferációs szabályok és eszközök egyetemessé tételére és hatékony végrehajtására irányuló erőfeszítéseket, különösen a verifikációs eszközök javításával; |
| --- | --- |

b)

fokozza a non-proliferációs szabályok és eszközök egyetemessé tételére és hatékony végrehajtására irányuló erőfeszítéseket, különösen a verifikációs eszközök javításával;

| c) | partnereivel együttműködésben aktívan támogassa a nukleáris fűtőanyagok gyártásának, felhasználásának és újrafeldolgozásának a NAÜ ellenőrzése alá vonására irányuló konkrét javaslatokat, beleértve egy nemzetközi nukleárisfűtőanyag-bank létrehozását is; támogassa továbbá az atomenergia békés célú felhasználását szolgáló nukleáris fűtőanyag-ciklus többoldalú ellenőrzésére irányuló egyéb kezdeményezéseket is, szem előtt tartva e tekintetben, hogy a Parlament üdvözli, hogy a Tanács és a Bizottság maximum 25 millió euróval hajlandó hozzájárulni egy, a NAÜ ellenőrzése alatt álló nukleárisfűtőanyag-bank létrehozásához, és szeretné látni, ha gyorsan jóváhagynák az együttes fellépést e kérdésről; |
| --- | --- |

c)

partnereivel együttműködésben aktívan támogassa a nukleáris fűtőanyagok gyártásának, felhasználásának és újrafeldolgozásának a NAÜ ellenőrzése alá vonására irányuló konkrét javaslatokat, beleértve egy nemzetközi nukleárisfűtőanyag-bank létrehozását is; támogassa továbbá az atomenergia békés célú felhasználását szolgáló nukleáris fűtőanyag-ciklus többoldalú ellenőrzésére irányuló egyéb kezdeményezéseket is, szem előtt tartva e tekintetben, hogy a Parlament üdvözli, hogy a Tanács és a Bizottság maximum 25 millió euróval hajlandó hozzájárulni egy, a NAÜ ellenőrzése alatt álló nukleárisfűtőanyag-bank létrehozásához, és szeretné látni, ha gyorsan jóváhagynák az együttes fellépést e kérdésről;

| d) | támogassa a NAÜ mandátumának megerősítésére irányuló további erőfeszítéseket, beleértve a NAÜ biztosítéki megállapodások kiegészítő jegyzőkönyveinek általános érvényűvé tételét, valamint a bizalomépítő intézkedések kidolgozását célzó egyéb lépéseket; biztosítsa, hogy elégséges erőforrások álljanak a NAÜ rendelkezésére ahhoz, hogy elláthassa fontos feladatát a nukleáris tevékenységek biztonságossá tétele terén; |
| --- | --- |

d)

támogassa a NAÜ mandátumának megerősítésére irányuló további erőfeszítéseket, beleértve a NAÜ biztosítéki megállapodások kiegészítő jegyzőkönyveinek általános érvényűvé tételét, valamint a bizalomépítő intézkedések kidolgozását célzó egyéb lépéseket; biztosítsa, hogy elégséges erőforrások álljanak a NAÜ rendelkezésére ahhoz, hogy elláthassa fontos feladatát a nukleáris tevékenységek biztonságossá tétele terén;

| e) | érjen el jelentős előrelépést a G8-as partnerségi kezdeményezés, a proliferációs biztonsági kezdeményezés és a globális fenyegetések csökkentésére irányuló kezdeményezés terén, továbbá szorgalmazza a CTBT mielőbbi életbe léptetését; |
| --- | --- |

e)

érjen el jelentős előrelépést a G8-as partnerségi kezdeményezés, a proliferációs biztonsági kezdeményezés és a globális fenyegetések csökkentésére irányuló kezdeményezés terén, továbbá szorgalmazza a CTBT mielőbbi életbe léptetését;

| f) | mélyítse el a párbeszédet az Egyesült Államok új kormányzatával és valamennyi atomhatalommal egy közös napirend végrehajtása érdekében, amely a nukleáris robbanófej-készletek fokozatos csökkentését célozza; különösen támogassa az Egyesült Államok és Oroszország által nukleáris fegyvereik jelentős csökkentése érdekében tett, amint arról a START I és a SORT szerződésekben megállapodtak; sürgesse a CTBT ratifikálását és a START megállapodás megújítását; |
| --- | --- |

f)

mélyítse el a párbeszédet az Egyesült Államok új kormányzatával és valamennyi atomhatalommal egy közös napirend végrehajtása érdekében, amely a nukleáris robbanófej-készletek fokozatos csökkentését célozza; különösen támogassa az Egyesült Államok és Oroszország által nukleáris fegyvereik jelentős csökkentése érdekében tett, amint arról a START I és a SORT szerződésekben megállapodtak; sürgesse a CTBT ratifikálását és a START megállapodás megújítását;

| g) | dolgozzon ki stratégiákat az 2010-es NPT felülvizsgálati konferencián egy olyan szerződésről való megállapodás elérésére, amely nem diszkriminatív módon szüntetné be a fegyvergyártási célú hasadóanyag-előállítást, ami az jelenti, hogy az így létrehozandó szerződésnek nem csupán a nem-atomhatalom államoktól vagy az NPT-ben jelenleg nem részes államoktól, hanem az atomfegyverrel rendelkező öt ENSZ BT tagállamtól is meg kellene követelnie, hogy mondjanak le a fegyvergyártási célú hasadóanyag-előállításról, és számolják fel a fegyvergyártási célú hasadóanyag-előállítást szolgáló valamennyi létesítményüket; |
| --- | --- |

g)

dolgozzon ki stratégiákat az 2010-es NPT felülvizsgálati konferencián egy olyan szerződésről való megállapodás elérésére, amely nem diszkriminatív módon szüntetné be a fegyvergyártási célú hasadóanyag-előállítást, ami az jelenti, hogy az így létrehozandó szerződésnek nem csupán a nem-atomhatalom államoktól vagy az NPT-ben jelenleg nem részes államoktól, hanem az atomfegyverrel rendelkező öt ENSZ BT tagállamtól is meg kellene követelnie, hogy mondjanak le a fegyvergyártási célú hasadóanyag-előállításról, és számolják fel a fegyvergyártási célú hasadóanyag-előállítást szolgáló valamennyi létesítményüket;

| h) | teljes mértékben támogassa a rendelkezésre álló non-proliferációs szabályrendszernek való megfelelés ellenőrzését szolgáló eszközök megerősítését és javítását; |
| --- | --- |

h)

teljes mértékben támogassa a rendelkezésre álló non-proliferációs szabályrendszernek való megfelelés ellenőrzését szolgáló eszközök megerősítését és javítását;

| i) | kérje annak értékelését, mennyire hatékony a tömegpusztító fegyverek non-proliferációjáról szóló záradékok alkalmazása az EU és harmadik országok közötti megállapodásokban; |
| --- | --- |

i)

kérje annak értékelését, mennyire hatékony a tömegpusztító fegyverek non-proliferációjáról szóló záradékok alkalmazása az EU és harmadik országok közötti megállapodásokban;

| j) | rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet a 2010-es NPT felülvizsgálati konferenciát megelőző valamennyi előkészítő ülésről, és kellőképpen vegye figyelembe a Parlament non-proliferációs és leszerelési kérdésekkel kapcsolatos véleményét a konferencia vonatkozásában; |
| --- | --- |

j)

rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet a 2010-es NPT felülvizsgálati konferenciát megelőző valamennyi előkészítő ülésről, és kellőképpen vegye figyelembe a Parlament non-proliferációs és leszerelési kérdésekkel kapcsolatos véleményét a konferencia vonatkozásában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak, és tájékoztatás céljából a Bizottságnak, az ENSZ főtitkárnak, a 2010-es NPT felülvizsgálati konferencia elnökének, az uniós tagállamok parlamentjeinek, valamint a Parlamenti Képviselők a Nukleáris Non-proliferációért és Leszerelésért és a Polgármesterek a Békéért szervezeteknek is. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak, és tájékoztatás céljából a Bizottságnak, az ENSZ főtitkárnak, a 2010-es NPT felülvizsgálati konferencia elnökének, az uniós tagállamok parlamentjeinek, valamint a Parlamenti Képviselők a Nukleáris Non-proliferációért és Leszerelésért és a Polgármesterek a Békéért szervezeteknek is.

---

(1)  HL C 98. E, 2004.4.23., 152. o.

(2)  HL C 320. E, 2005.12.15., 253. o.

(3)  HL C 280. E, 2006.11.18., 453. o.

(4)  HL C 301. E, 2007.12.13., 146. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0255.

(6)  Egyesült Nemzetek: a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződésben részes felek 2000. évi felülvizsgálati konferenciája, NPT/CONF.2000/28 (I. és II. rész).

(7)  HL L 106., 2005.4.27., 32. o.

---

VÉLEMÉNYEK

Európai Parlament

2009. április 22., szerda

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/131 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/131

---

2009. április 22., szerdaKüzdelem a nők elleni erőszak ellen

P6_TA(2009)0259

Az Európai Parlament nyilatkozata a „Mondj nemet a nők elleni erőszakra” kampányról

2010/C 184 E/27

Az Európai Parlament,

tekintettel az ENSZ-nek a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló, 1993. december 20-i nyilatkozatára és az ENSZ Közgyűlése által 2003. december 22-én elfogadott, a nők ellen elkövetett családon belüli erőszak felszámolásáról szóló állásfoglalásra, amely elismeri a nők elleni erőszak felszámolásának sürgős szükségességét,

tekintettel az 1997. szeptember 16-i, a nők elleni erőszakkal szemben zéró toleranciát hirdető uniós szintű kampányról (1) és a 2006. február 2-i, a nőkkel szembeni erőszak ellen folytatott küzdelem jelenlegi helyzetéről és az ezzel kapcsolatos jövőbeni fellépésről szóló (2) állásfoglalásaira,

tekintettel az ENSZ a nőket segítő fejlesztési alapjának (UNIFEM) a „Mondj nemet a nők elleni erőszakra” című kampányára, amely kiemeli a nők erőszak elleni védelmének és az erőszak elleni fellépésnek a szükségességét,

tekintettel eljárási szabályzata 116. cikkére,

| A. | mivel az asszonyok és lányok elleni erőszak rendkívüli arányú, egyetemes probléma, |
| --- | --- |

A.

mivel az asszonyok és lányok elleni erőszak rendkívüli arányú, egyetemes probléma,

| B. | mivel fent említett állásfoglalásaiban a Parlament hangsúlyozta a nők elleni erőszakkal szemben zéró toleranciát hirdető uniós szintű kampány szükségességét, |
| --- | --- |

B.

mivel fent említett állásfoglalásaiban a Parlament hangsúlyozta a nők elleni erőszakkal szemben zéró toleranciát hirdető uniós szintű kampány szükségességét,

| C. | mivel az Európa Tanács közelmúltbeli „Vessünk véget a nők elleni családon belüli erőszaknak” kampánya megerősíti a nők erőszak elleni védelmének és az erőszak elleni fellépésnek a szükségességét, |
| --- | --- |

C.

mivel az Európa Tanács közelmúltbeli „Vessünk véget a nők elleni családon belüli erőszaknak” kampánya megerősíti a nők erőszak elleni védelmének és az erőszak elleni fellépésnek a szükségességét,

| 1. | felkéri a Bizottságot, hogy a következő öt év valamelyikét nyilvánítsa a nők elleni erőszakkal szemben zéró tolerancia európai évének, ahogy azt a Parlament már ismételten kérte; |
| --- | --- |

1.

felkéri a Bizottságot, hogy a következő öt év valamelyikét nyilvánítsa a nők elleni erőszakkal szemben zéró tolerancia európai évének, ahogy azt a Parlament már ismételten kérte;

| 2. | felhívja a tagállamokat, hogy támogassák az UNIFEM „Mondj nemet a nők elleni erőszakra” kampányát petíciójának aláírásával; |
| --- | --- |

2.

felhívja a tagállamokat, hogy támogassák az UNIFEM „Mondj nemet a nők elleni erőszakra” kampányát petíciójának aláírásával;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa e nyilatkozatot az aláírók nevével együtt a Tanácsnak, a Bizottságnak és az UNIFEM-nek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa e nyilatkozatot az aláírók nevével együtt a Tanácsnak, a Bizottságnak és az UNIFEM-nek.

Aláírók

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Roberta Angelilli, Rapisardo Antinucci, Kader Arif, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Mariela Velichkova Baeva, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Maria Berger, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Šarūnas Birutis, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Josep Borrell Fontelles, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, John Bowis, Emine Bozkurt, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, André Brie, Danutė Budreikaitė, Kathalijne Maria Buitenweg, Wolfgang Bulfon, Nicodim Bulzesc, Colm Burke, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Simon Busuttil, Maddalena Calia, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Carlos Carnero González, Giorgio Carollo, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Françoise Castex, Giusto Catania, Jean-Marie Cavada, Giulietto Chiesa, Călin Cătălin Chiriță, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Fabio Ciani, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Michael Cramer, Jan Cremers, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Hanne Dahl, Daniel Dăianu, Dragoș Florin David, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Jean-Luc Dehaene, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Christine De Veyrac, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Brigitte Douay, Den Dover, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Konstantinos Droutsas, Bárbara Dührkop Dührkop, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Göran Färm, Markus Ferber, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Roberto Fiore, Věra Flasarová, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Glyn Ford, Janelly Fourtou, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Urszula Gacek, Kinga Gál, Milan Gaľa, Vicente Miguel Garcés Ramón, Iratxe García Pérez, Elisabetta Gardini, Evelyne Gebhardt, Eugenijus Gentvilas, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Neena Gill, Monica Giuntini, Robert Goebbels, Bogdan Golik, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Luis de Grandes Pascual, Martí Grau i Segú, Louis Grech, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Mathieu Grosch, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Fiona Hall, Ioan Lucian Hămbășan, David Hammerstein, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Rebecca Harms, Satu Hassi, Anna Hedh, Jacky Hénin, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Esther Herranz García, Jim Higgins, Jens Holm, Mary Honeyball, Richard Howitt, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Sophia in 't Veld, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Ville Itälä, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Lívia Járóka, Dan Jørgensen, Pierre Jonckheer, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Aurelio Juri, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Evgeni Kirilov, Silvana Koch-Mehrin, Jaromír Kohlíček, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Aldis Kušķis, Sepp Kusstatscher, Joost Lagendijk, Alain Lamassoure, Jean Lambert, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Raymond Langendries, Anne Laperrouze, Henrik Lax, Johannes Lebech, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Bernard Lehideux, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Andrea Losco, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Nils Lundgren, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Toine Manders, Ramona Nicole Mănescu, Erika Mann, Catiuscia Marini, Helmuth Markov, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Jiří Maštálka, Maria Matsouka, Iosif Matula, Mario Mauro, Erik Meijer, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Antonio Mussa, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Alexandru Nazare, Catherine Neris, Ljudmila Novak, Péter Olajos, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Athanasios Pafilis, Maria Grazia Pagano, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Neil Parish, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Maria Petre, Tobias Pflüger, Sirpa Pietikäinen, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Anni Podimata, Samuli Pohjamo, Bernard Poignant, Lydie Polfer, Miguel Portas, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Jacek Protasiewicz, John Purvis, Miloslav Ransdorf, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, Teresa Riera Madurell, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Marco Rizzo, Maria Robsahm, Giovanni Robusti, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Raül Romeva i Rueda, Dariusz Rosati, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Heide Rühle, Flaviu Călin Rus, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Daciana Octavia Sârbu, Amalia Sartori, Gilles Savary, Christel Schaldemose, Pierre Schapira, Lydia Schenardi, Carl Schlyter, Olle Schmidt, Elisabeth Schroedter, Inger Segelström, Esko Seppänen, Czesław Adam Siekierski, Eva-Riitta Siitonen, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Peter Skinner, Nina Škottová, Alyn Smith, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Peter Šťastný, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Catherine Stihler, Daniel Strož, Margie Sudre, Eva-Britt Svensson, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Michel Teychenné, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Jacques Toubon, Georgios Toussas, Kyriacos Triantaphyllides, Helga Trüpel, Claude Turmes, Feleknas Uca, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ari Vatanen, Yannick Vaugrenard, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Alejo Vidal-Quadras, Kyösti Virrankoski, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Johannes Voggenhuber, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Graham Watson, Henri Weber, Renate Weber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Francis Wurtz, Anna Záborská, Jan Zahradil, Iva Zanicchi, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Roberts Zīle, Gabriele Zimmer, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

(1)  HL C 304., 1997.10.6., 55. o.

1

(2)  HL C 288. E, 2006.11.25., 66. o.

2

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2009. április 22., szerda

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/134 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/134

---

2009. április 22., szerdaAldo Patriciello parlamenti mentelmi jogának fenntartása iránti kérelem

P6_TA(2009)0233

Az Európai Parlament 2009. április 22-i határozata az Aldo Patriciello kiváltságainak és mentességeinek fenntartására irányuló kérelemről (2008/2323(IMM))

2010/C 184 E/28

Az Európai Parlament,

tekintettel Aldo Patriciello 2008. november 11-i, a 2008. november 20-i plenáris ülésen bejelentett, saját mentelmi jogának a Campobasso-i Kerületi Bíróságon ellene folyamatban lévő büntetőeljárás miatti fenntartására irányuló kérelmére,

miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően meghallgatta Aldo Patriciellót,

tekintettel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv 9. és 10. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Közösségek Bíróságának 1964. május 12-i, 1986. július 10-i és 2008. október 21-i ítéletére (1),

tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (3) bekezdésére és 7. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0196/2009),

| A. | mivel Aldo Patriciello az Európai Parlament képviselője, akinek mandátumát 2006. június 15-én értékelte a Parlament; |
| --- | --- |

A.

mivel Aldo Patriciello az Európai Parlament képviselője, akinek mandátumát 2006. június 15-én értékelte a Parlament;

| B. | mivel a Bíróság szerint az Európai Parlamentnek és a nemzeti igazságügyi hatóságoknak együtt kell működniük mindenféle összeütközés elkerülése végett a jegyzőkönyv rendelkezései értelmezésében és alkalmazásában; mivel, következésképpen az Európai Parlament egyik képviselője ellen eljárás indul egy nemzeti bíróság előtt, és ezt a bíróságot tájékoztatják, hogy az eljárási szabályzat 6. cikke (3) bekezdésének megfelelően e képviselő kiváltságainak és mentességeinek védelmére irányuló eljárás indult, a bíróságnak le kell állítania a bírósági eljárást és meg kell kérnie a Parlamentet, hogy a lehető leghamarabb nyilvánítson véleményt (2), |
| --- | --- |

B.

mivel a Bíróság szerint az Európai Parlamentnek és a nemzeti igazságügyi hatóságoknak együtt kell működniük mindenféle összeütközés elkerülése végett a jegyzőkönyv rendelkezései értelmezésében és alkalmazásában; mivel, következésképpen az Európai Parlament egyik képviselője ellen eljárás indul egy nemzeti bíróság előtt, és ezt a bíróságot tájékoztatják, hogy az eljárási szabályzat 6. cikke (3) bekezdésének megfelelően e képviselő kiváltságainak és mentességeinek védelmére irányuló eljárás indult, a bíróságnak le kell állítania a bírósági eljárást és meg kell kérnie a Parlamentet, hogy a lehető leghamarabb nyilvánítson véleményt (2),

| C. | mivel a jegyzőkönyv 10. cikke szerint az Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt az európai parlamenti képviselők saját államuk területén a parlamenti képviselőket megillető mentességet élvezik, és mivel nem lehet hivatkozni a mentességre olyan esetben, amikor valamely képviselőt bűncselekmény elkövetése közben tetten érnek; mivel mindez nem akadályozhatja meg a Parlamentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely tagjának mentességét felfüggessze, |
| --- | --- |

C.

mivel a jegyzőkönyv 10. cikke szerint az Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt az európai parlamenti képviselők saját államuk területén a parlamenti képviselőket megillető mentességet élvezik, és mivel nem lehet hivatkozni a mentességre olyan esetben, amikor valamely képviselőt bűncselekmény elkövetése közben tetten érnek; mivel mindez nem akadályozhatja meg a Parlamentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely tagjának mentességét felfüggessze,

| D. | mivel ezért a szóban forgó ügyre az Olasz Köztársaság Alkotmánya 68. cikke (2) bekezdésének rendelkezései alkalmazandók, amelyek szerint a parlamenti képviselők ellen különleges alaki követelmények nélkül is indítható büntetőeljárás, amennyiben házkutatást, illetve a képviselő személyének megmotozását csak a képviselő Házának hozzájárulásával folytatnak, illetve a képviselőt nem tartóztatják le, valamint nem korlátozzák személyes szabadságát és nem tartják fogva, kivéve a jogerős ítélet végrehajtásakor, vagy ha a képviselőt olyan bűncselekmény elkövetésében érték tetten, amelynél tettenérés esetében a letartóztatás kötelező, |
| --- | --- |

D.

mivel ezért a szóban forgó ügyre az Olasz Köztársaság Alkotmánya 68. cikke (2) bekezdésének rendelkezései alkalmazandók, amelyek szerint a parlamenti képviselők ellen különleges alaki követelmények nélkül is indítható büntetőeljárás, amennyiben házkutatást, illetve a képviselő személyének megmotozását csak a képviselő Házának hozzájárulásával folytatnak, illetve a képviselőt nem tartóztatják le, valamint nem korlátozzák személyes szabadságát és nem tartják fogva, kivéve a jogerős ítélet végrehajtásakor, vagy ha a képviselőt olyan bűncselekmény elkövetésében érték tetten, amelynél tettenérés esetében a letartóztatás kötelező,

| E. | mivel, a helyzet jelenlegi állása szerint a jegyzőkönyv nem biztosítja az Európai Parlament számára azokat az eszközöket, amelyekkel Patriciello úr védelmére kötelező erővel léphetne fel, |
| --- | --- |

E.

mivel, a helyzet jelenlegi állása szerint a jegyzőkönyv nem biztosítja az Európai Parlament számára azokat az eszközöket, amelyekkel Patriciello úr védelmére kötelező erővel léphetne fel,

| 1. | úgy határoz, hogy nem tartja fenn Aldo Patriciello kiváltságait és mentességeit; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy nem tartja fenn Aldo Patriciello kiváltságait és mentességeit;

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését az Olasz Köztársaság illetékes hatóságainak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését az Olasz Köztársaság illetékes hatóságainak.

---

(1)  A 101/63 sz. Wagner kontra Fohrmann és Krier ügy (EBHT 1964., 383. o.), illetve a 149/85. sz. a Wybot kontra Faure és mások [1986] EBHT 2391, valamint a C-200/07 és C-201/07 sz. egyesített Marra kontra De Gregorio és Clemente ügyek, az EBHT-ben még jelentek meg.

(2)  A C-200/07 és C-201/07 sz. egyesített Marra ügyekben született ítélet 42. és 43. bekezdése.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/135 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/135

---

2009. április 22., szerdaRenato Brunetta képviselői mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelem

P6_TA(2009)0234

Az Európai Parlament 2009. április 22-i határozata a Renato Brunetta kiváltságainak és mentességeinek fenntartására irányuló kérelemről (2008/2147(IMM))

2010/C 184 E/29

Az Európai Parlament,

tekintettel Renato Brunetta 2008. június 4-i plenáris ülésen bejelentett, saját mentelmi jogának fenntartására irányuló 2008. május 15-i kérelmére a firenzei kerületi bíróságon ellene zajló bűnvádi eljárással kapcsolatban,

tekintettel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv 9. és 10. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Közösségek Bíróságának 1964. május 12-i, 1986. július 10-i és 2008. október 21-i ítéletére (1),

tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (3) bekezdésére és 7. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0195/2009),

| 1. | úgy határoz, hogy fenntartja Renato Brunetta kiváltságait és mentességeit; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy fenntartja Renato Brunetta kiváltságait és mentességeit;

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését az Olasz Köztársaság megfelelő hatóságainak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését az Olasz Köztársaság megfelelő hatóságainak.

---

(1)  101/63 sz. Wagner kontra Fohrmann és Krier ügy (EBHT 1964., 383. o.), illetve 149/85. sz. Wybot kontra Faure és társai ügy (EBHT 1986., 2391.o.), valamint a C-200/07 és C-201/07 sz. egyesített Marra kontra De Gregorio és Clemente ügyek, amelyek az EBHT-ben még jelentek meg.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/136 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/136

---

2009. április 22., szerdaAntonio Di Pietro képviselői mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

P6_TA(2009)0235

Az Európai Parlament 2009. április 22-i határozata az Antonio Di Pietro mentelmi jogáról és kiváltságairól szóló konzultációra irányuló kérelemről (2008/2146(IMM))

2010/C 184 E/30

Az Európai Parlament,

tekintettel az Olasz Köztársaság illetékes hatósága által 2008. május 15-én benyújtott, Antonio Di Pietro mentelmi jogáról szóló konzultációra irányuló kérelemre, amelynek bejelentésére a 2008. június 5-én a plenáris ülésen került sor,

miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően meghallgatta Antonio Di Pietrót,

tekintettel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv 9. és 10. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Közösségek Bíróságának 1964. május 12-i, 1986. július 10-i és 2008. október 21-i ítéletére (1),

tekintettel az Olasz Köztársaság Alkotmánya 68. cikkének első bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (1) bekezdésére és 7. cikkének (13) bekezdésére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0197/2009),

| 1. | úgy határoz, hogy nem függeszti fel Antonio Di Pietro kiváltságait és mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy nem függeszti fel Antonio Di Pietro kiváltságait és mentelmi jogát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését az Olasz Köztársaság megfelelő hatóságainak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését az Olasz Köztársaság megfelelő hatóságainak.

---

(1)  101/63 sz. Wagner kontra Fohrmann és Krier ügy (EBHT 1964., 383. o.), illetve a 149/85. sz. Wybot kontra Faure és társai ügy (EBHT 1986., 2391.o.), valamint a C-200/07 és C-201/07 Marra kontra De Gregorio és Clemente egyesített ügyek, amelyek az EBHT-ben még jelentek meg.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/137 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/137

---

2009. április 22., szerdaHannes Swoboda mentelmi jogának felfüggesztése

P6_TA(2009)0236

Az Európai Parlament 2009. április 22-i határozata Hannes Swoboda mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2009/2014(IMM))

2010/C 184 E/31

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bécsi Tartományi Büntetőbíróság Hannes Swoboda mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló, 2009. január 20-án eljuttatott és a 2009. február 5-i plenáris ülésen bejelentett, 2008. december 5-i kérelmére,

miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően meghallgatta Hannes Swobodát,

tekintettel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv 9. és 10. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Közösségek Bíróságának 1964. május 12-i és 1986. július 10-i ítéleteire (1),

tekintettel az Osztrák Köztársaság szövetségi alkotmányának 57. cikkére,

tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0190/2009),

| 1. | úgy határoz, hogy nem függeszti fel Hannes Swoboda mentelmi jogát, |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy nem függeszti fel Hannes Swoboda mentelmi jogát,

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését az Osztrák Köztársaság illetékes hatóságának. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését az Osztrák Köztársaság illetékes hatóságának.

---

(1)  101/63 sz. Wagner kontra Fohrmann és Krier ügy (EBHT 1964., 383. o.), illetve 149/85. sz. Wybot kontra Faure és társai ügy (EBHT 1986., 2391.o.).

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2009. április 22., szerda

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/138 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/138

---

2009. április 22., szerdaMegállapodás az EK és Pakisztán között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről *

P6_TA(2009)0218

Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0081 – C6-0080/2009 – 2008/0036(CNS))

2010/C 184 E/32

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2008)0081),

tekintettel az EK-Szerződés 80. cikke (2) bekezdésére és 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatára,

tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0080/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, 83. cikkének (7) bekezdésére és 43. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A6-0188/2009),

| 1. | jóváhagyja a megállapodás megkötését; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a megállapodás megkötését;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/139 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/139

---

2009. április 22., szerdaCsatlakozás az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának 61. számú előírásához ***

P6_TA(2009)0219

Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségnek az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának a haszonjárművek a vezetőfülke hátsó falától előre elhelyezkedő külső kinyúlások szempontjából történő jóváhagyásáról szóló 61. számú előírásához való csatlakozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0675 – 7240/2009 – C6-0119/2009 – 2008/0205(AVC))

2010/C 184 E/33

(Hozzájárulási eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2008)0675 - 7240/2009),

tekintettel a 97/836/EK tanácsi határozat 4. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdése értelmében a Tanács által benyújtott hozzájárulás iránti kérelemre (C6-0119/2009) (1),

tekintettel eljárási szabályzata 75. cikkének (1) bekezdsésére és 43. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A6-0243/2009),

| 1. | hozzájárulását adja a tanácsi határozatra irányuló javaslathoz, |
| --- | --- |

1.

hozzájárulását adja a tanácsi határozatra irányuló javaslathoz,

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  A Tanács 1997. november 27-i határozata az Európai Közösségnek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához („1958. évi felülvizsgált megállapodás”) való csatlakozásáról (HL L 346., 1997.12.17., 78. o.).

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/140 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/140

---

2009. április 22., szerdaA lófélék mozgására és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételek (kodifikált szöveg) *

P6_TA(2009)0220

Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a lófélék mozgására és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2008)0715 – C6-0479/2008 – 2008/0219(CNS))

2010/C 184 E/34

(Konzultációs eljárás – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0715),

tekintettel az EK-Szerződés 37. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0479/2008),

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel eljárási szabályzat 80. és 51. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0248/2009),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 102., 1996.4.4., 2.o.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/141 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/141

---

2009. április 22., szerdaA mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályok (kodifikált szöveg) *

P6_TA(2009)0221

Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2008)0796 – C6-0018/2009 – 2008/0226(CNS))

2010/C 184 E/35

(Konzultációs eljárás – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0796),

tekintettel az EK-Szerződés 37 et 133. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0018/2009),

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel eljárási szabályzat 80. és 51. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0249/2009),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/142 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/142

---

2009. április 22., szerdaA szociális biztonsági rendszerek koordinálása ***II

P6_TA(2009)0222

Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet módosításáról és mellékletei tartalmának meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására vonatkozó tanácsi közös álláspontról (14518/1/2008 – C6-0003/2009 – 2006/0008(COD))

2010/C 184 E/36

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (14518/1/2008 – C6-0003/2009),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslataival (COM(2006)0007 és COM(2007)0376) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1),

tekintettel a módosított bizottsági javaslatra (COM(2008)0648),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0207/2009),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, 2008.7.9., P6_TA(2008)0349.

---

2009. április 22., szerdaP6_TC2-COD(2006)0008

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet módosításáról és mellékletei tartalmának meghatározásáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament második olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal 988/2009/EK rendelet).

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/143 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/143

---

2009. április 22., szerdaA szociális biztonsági rendszerek koordinációja: végrehajtási rendelet ***II

P6_TA(2009)0223

Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a Tanácsi közös álláspontjáról a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (14516/4/2008 – C6-0006/2009 – 2006/0006(COD))

2010/C 184 E/37

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (14516/4/2008 – C6-0006/2009),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2006)0016) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1),

tekintettel a módosított javaslatra (COM(2008)0647),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0204/2009),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, 2008.7.9., P6_TA(2008)0348.

---

2009. április 22., szerdaP6_TC2-COD(2006)0006

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament második olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal 987/2009/EK rendelet).

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/144 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/144

---

2009. április 22., szerdaEurópai mérésügyi kutatási és fejlesztési program ***I

P6_TA(2009)0224

Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a több tagállam által indított európai metrológiai kutatási és fejlesztési programban való közösségi részvételről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0814 – C6-0468/2008 – 2008/0230(COD))

2010/C 184 E/38

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0814),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, 169. cikkére és 172. cikkének második bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0468/2008),

tekintettel a Tanács képviselőjének 2009. április 7-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az álláspontot annak módosított formájában az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdése második albekezdésének első franciabekezdésével összhangban,

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A6-0221/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2009. április 22., szerdaP6_TC1-COD(2008)0230

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. áprils 22-én került elfogadásra a több tagállam által indított európai metrológiai kutatási és fejlesztési programban való közösségi részvételről szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal 912/2009/EK határozat).

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/145 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/145

---

2009. április 22., szerdaA fát és fatermékeket forgalmazó piaci szereplők kötelezettségei ***I

P6_TA(2009)0225

Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0644 – C6-0373/2008 – 2008/0198(COD))

2010/C 184 E/39

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0644),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 175. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C6-0373/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A6-0115/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2009. április 22, szerdaP6_TC1-COD(2008)0198

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen 175. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára║,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | Az erdők a környezeti, gazdasági és szociális előnyök széles választékát nyújtják, beleértve a fát és egyéb nem-fa erdészeti termékeket, környezetvédelmi szolgáltatásokat és lakóhelyet a helyi közösségek számára
  . |
| --- | --- |

(1)

Az erdők a környezeti, gazdasági és szociális előnyök széles választékát nyújtják, beleértve a fát és egyéb nem-fa erdészeti termékeket, környezetvédelmi szolgáltatásokat és lakóhelyet a helyi közösségek számára
  .

| (2) | Az erdei környezet értékes örökség, amelyet védeni és őrizni kell, és – ahol megvalósítható – helyreállítani a biológiai sokféleség és az ökológiai rendszer-funkciók fenntartásának, az éghajlat védelmének, valamint az őshonos népek és a helyi és az erdőgazdálkodástól függő közösségek jogai megőrzésének alapvető célja érdekében. |
| --- | --- |

(2)

Az erdei környezet értékes örökség, amelyet védeni és őrizni kell, és – ahol megvalósítható – helyreállítani a biológiai sokféleség és az ökológiai rendszer-funkciók fenntartásának, az éghajlat védelmének, valamint az őshonos népek és a helyi és az erdőgazdálkodástól függő közösségek jogai megőrzésének alapvető célja érdekében.

| (3) | Az erdő gazdasági erőforrás, megművelése jólétet és foglalkoztatást generál. Az erdőművelésnek az éghajlatra is pozitív hatása van, mivel az erdészeti termékek helyettesíthetnek nagyobb energiafogyasztó termékeket. |
| --- | --- |

(3)

Az erdő gazdasági erőforrás, megművelése jólétet és foglalkoztatást generál. Az erdőművelésnek az éghajlatra is pozitív hatása van, mivel az erdészeti termékek helyettesíthetnek nagyobb energiafogyasztó termékeket.

| (4) | Nagyon fontos – különösen éghajlati szempontból –, hogy a közösségi piacon működő alvállalkozók csak legális fakitermelésből származó faterméket hozzanak piaci forgalomba, mivel az ilyen fatermék biztosítja az erdő fontos szén-dioxid-megkötő funkciójának zavartalanságát. Ráadásul, a legális fakitermelésből származó fa építőanyagként – például faházakban – történő felhasználása elősegíti a szén-dioxid megkötését hosszú távú alapon is. |
| --- | --- |

(4)

Nagyon fontos – különösen éghajlati szempontból –, hogy a közösségi piacon működő alvállalkozók csak legális fakitermelésből származó faterméket hozzanak piaci forgalomba, mivel az ilyen fatermék biztosítja az erdő fontos szén-dioxid-megkötő funkciójának zavartalanságát. Ráadásul, a legális fakitermelésből származó fa építőanyagként – például faházakban – történő felhasználása elősegíti a szén-dioxid megkötését hosszú távú alapon is.

| (5) | Az erdőgazdálkodás nagymértékben járul hozzá a társadalmi és gazdasági fejlődéshez a fejlődő országokban, és sok ember számára jelent elsődleges jövedelemforrást ezekben az országokban. Fontos tehát, hogy ne fékeződjön e fejlődés és jövedelemforrás, inkább arra kell koncentrálni, hogyan lehet előmozdítani az erdőgazdálkodás fenntarthatóbb fejlesztését ezekben az országokban. |
| --- | --- |

(5)

Az erdőgazdálkodás nagymértékben járul hozzá a társadalmi és gazdasági fejlődéshez a fejlődő országokban, és sok ember számára jelent elsődleges jövedelemforrást ezekben az országokban. Fontos tehát, hogy ne fékeződjön e fejlődés és jövedelemforrás, inkább arra kell koncentrálni, hogyan lehet előmozdítani az erdőgazdálkodás fenntarthatóbb fejlesztését ezekben az országokban.

| (6) | A fa és fatermékek iránti, világszerte növekedő keresletnek köszönhetően, párosulva az erdőgazdálkodási ágazatot jellemző intézményi és irányítási hiányosságokkal számos fatermelő országban, az illegális fakitermelés és a kapcsolódó kereskedelem egyre nagyobb aggodalomra okot adó kérdéssé vált. |
| --- | --- |

(6)

A fa és fatermékek iránti, világszerte növekedő keresletnek köszönhetően, párosulva az erdőgazdálkodási ágazatot jellemző intézményi és irányítási hiányosságokkal számos fatermelő országban, az illegális fakitermelés és a kapcsolódó kereskedelem egyre nagyobb aggodalomra okot adó kérdéssé vált.

| (7) | Nyilvánvaló, hogy a természetes erdei erőforrásokra nehezedő nyomás, valamint a fa és a fatermékek iránti kereslet gyakran túl nagy, és hogy a Közösségnek csökkentenie kell az erdei ökoszisztémákra gyakorolt hatását, függetlenül attól, hogy e hatások hol jelennek meg. |
| --- | --- |

(7)

Nyilvánvaló, hogy a természetes erdei erőforrásokra nehezedő nyomás, valamint a fa és a fatermékek iránti kereslet gyakran túl nagy, és hogy a Közösségnek csökkentenie kell az erdei ökoszisztémákra gyakorolt hatását, függetlenül attól, hogy e hatások hol jelennek meg.

| (8) | Az illegális fakitermelés
  - párosulva egy jelentős számú fakitermelő ország erdőgazdálkodási ágazatát jellemző intézményi és irányítási hiányosságokkal -
  nagy nemzetközi jelentőséggel bíró, átfogó probléma. Az illegális fakitermelés jelentős fenyegetést jelent az erdők számára, mivel hozzájárul az
  erdőirtás és
  erdőpusztulás folyamatához, amely a szén-dioxid-kibocsátás mintegy 20 %-áért felelős,
  befolyásolja az elsivatagosodást és a sztyeppeképződési folyamatot, mivel felerősíti a talajeróziót és súlyosbítja a rendkívüli időjárási eseményeket és az ezek miatt bekövetkező árvizeket,
  veszélyezteti a biológiai sokféleséget
  , tönkreteszi az őshonos népek természetes lakóhelyét, valamint ellehetetleníti a fenntartható erdőgazdálkodást és -fejlesztést. Továbbá társadalmi, politikai és gazdasági hatásai is vannak
  , aláásván gyakran a jó kormányzással kapcsolatos célok irányába történő haladást, valamint veszélyezteti az erdőgazdálkodástól függő helyi közösségeket és az őshonos népek jogait is. |
| --- | --- |

(8)

Az illegális fakitermelés
  - párosulva egy jelentős számú fakitermelő ország erdőgazdálkodási ágazatát jellemző intézményi és irányítási hiányosságokkal -
  nagy nemzetközi jelentőséggel bíró, átfogó probléma. Az illegális fakitermelés jelentős fenyegetést jelent az erdők számára, mivel hozzájárul az
  erdőirtás és
  erdőpusztulás folyamatához, amely a szén-dioxid-kibocsátás mintegy 20 %-áért felelős,
  befolyásolja az elsivatagosodást és a sztyeppeképződési folyamatot, mivel felerősíti a talajeróziót és súlyosbítja a rendkívüli időjárási eseményeket és az ezek miatt bekövetkező árvizeket,
  veszélyezteti a biológiai sokféleséget
  , tönkreteszi az őshonos népek természetes lakóhelyét, valamint ellehetetleníti a fenntartható erdőgazdálkodást és -fejlesztést. Továbbá társadalmi, politikai és gazdasági hatásai is vannak
  , aláásván gyakran a jó kormányzással kapcsolatos célok irányába történő haladást, valamint veszélyezteti az erdőgazdálkodástól függő helyi közösségeket és az őshonos népek jogait is.

| (9) | E rendelet célja, hogy leállítsa az illegálisan kitermelt fával és az ilyen fából készült termékekkel folytatott kereskedelmet az EU-ban, és világszerte hozzájáruljon az erdőirtás és az erdőpusztulás, az ezzel kapcsolatos szén-dioxid-kibocsátás és a biodiverzitásban bekövetkező veszteség megállításához, ugyanakkor elősegítse a fenntartható gazdasági növekedést, a fenntartható emberi fejlődést, valamint az őshonos és helyi népek tiszteletét. E rendeletnek hozzá kell járulnia többek között az alábbi dokumentumokban foglalt kötelezettségek és vállalások teljesítéséhez: 1992. évi egyezmény a biológiai sokféleségről (CBD); 1973. évi egyezmény a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről (CITES); 1983. évi, 1994. évi és 2006. évi nemzetközi megállapodások a trópusi faanyagokról (ITTAs); 2002. évi ENSZ éghajlatváltozási keretegyezmény (UNFCCC); 1994. évi ENSZ egyezmény az elsivatagosodás elleni küzdelemről; 1992. évi riói nyilatkozat a környezetről és a fejlődésről; a fenntartható fejlődésről szóló csúcstalálkozó által, 2002. szeptember 4-én elfogadott johannesburgi nyilatkozat és végrehajtási terv; az ENSZ kormányközi erdészeti panelnek az 1997-es ENSZ Közgyűlés rendkívüli ülése (UNGASS) által jóváhagyott intézkedési javaslatai és a nemzetközi erdészeti fórum intézkedési javaslatai; az ENSZ Környezetvédelmi és Fejlesztési Konferencia (UNCED) 1992. évi, jogilag nem kötelező érvényű, irányadó nyilatkozata egy, minden erdőtípus kezelésére, megőrzésére és fenntartható fejlődésére vonatkozó globális megegyezés alapelveiről szóló; az UNCED által, 1992. júniusban elfogadott „Agenda 21”; az UNGASS 1997-es határozata az Agenda 21 további végrehajtását szolgáló programról; 2000. évi Millenniumi Nyilatkozat; 1982. évi Természetvédelmi Világcharta; az emberi környezetről szóló, 1972-es ENSZ konferencia nyilatkozata; 1972. évi cselekvési terv az emberi környezetért; az ENSZ Erdészeti Fórum 4/2. sz. határozata; 1979. évi egyezmény az európai vadon élő növények, állatok és természetes élőhelyeik védelméről; a 2003. évi korrupció elleni ENSZ egyezmény (UNCAC). |
| --- | --- |

(9)

E rendelet célja, hogy leállítsa az illegálisan kitermelt fával és az ilyen fából készült termékekkel folytatott kereskedelmet az EU-ban, és világszerte hozzájáruljon az erdőirtás és az erdőpusztulás, az ezzel kapcsolatos szén-dioxid-kibocsátás és a biodiverzitásban bekövetkező veszteség megállításához, ugyanakkor elősegítse a fenntartható gazdasági növekedést, a fenntartható emberi fejlődést, valamint az őshonos és helyi népek tiszteletét. E rendeletnek hozzá kell járulnia többek között az alábbi dokumentumokban foglalt kötelezettségek és vállalások teljesítéséhez: 1992. évi egyezmény a biológiai sokféleségről (CBD); 1973. évi egyezmény a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről (CITES); 1983. évi, 1994. évi és 2006. évi nemzetközi megállapodások a trópusi faanyagokról (ITTAs); 2002. évi ENSZ éghajlatváltozási keretegyezmény (UNFCCC); 1994. évi ENSZ egyezmény az elsivatagosodás elleni küzdelemről; 1992. évi riói nyilatkozat a környezetről és a fejlődésről; a fenntartható fejlődésről szóló csúcstalálkozó által, 2002. szeptember 4-én elfogadott johannesburgi nyilatkozat és végrehajtási terv; az ENSZ kormányközi erdészeti panelnek az 1997-es ENSZ Közgyűlés rendkívüli ülése (UNGASS) által jóváhagyott intézkedési javaslatai és a nemzetközi erdészeti fórum intézkedési javaslatai; az ENSZ Környezetvédelmi és Fejlesztési Konferencia (UNCED) 1992. évi, jogilag nem kötelező érvényű, irányadó nyilatkozata egy, minden erdőtípus kezelésére, megőrzésére és fenntartható fejlődésére vonatkozó globális megegyezés alapelveiről szóló; az UNCED által, 1992. júniusban elfogadott „Agenda 21”; az UNGASS 1997-es határozata az Agenda 21 további végrehajtását szolgáló programról; 2000. évi Millenniumi Nyilatkozat; 1982. évi Természetvédelmi Világcharta; az emberi környezetről szóló, 1972-es ENSZ konferencia nyilatkozata; 1972. évi cselekvési terv az emberi környezetért; az ENSZ Erdészeti Fórum 4/2. sz. határozata; 1979. évi egyezmény az európai vadon élő növények, állatok és természetes élőhelyeik védelméről; a 2003. évi korrupció elleni ENSZ egyezmény (UNCAC).

| (10) | A hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program meghatározásáról szóló, 2002. július 22-i 1600/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat

   (4)

  prioritásként határozta meg aktív intézkedések lehetőségének vizsgálatát az illegálisan kitermelt fa kereskedelmének megakadályozása és az ellene való küzdelem érdekében, valamint a Közösség és a tagállamok további aktív részvételét az erdőkkel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó globális és regionális határozatok és megállapodások végrehajtásában. |
| --- | --- |

(10)

A hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program meghatározásáról szóló, 2002. július 22-i 1600/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat

   (4)

  prioritásként határozta meg aktív intézkedések lehetőségének vizsgálatát az illegálisan kitermelt fa kereskedelmének megakadályozása és az ellene való küzdelem érdekében, valamint a Közösség és a tagállamok további aktív részvételét az erdőkkel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó globális és regionális határozatok és megállapodások végrehajtásában.

| (11) | Az „Erdőgazdálkodással kapcsolatos jogérvényesítés, irányítás és kereskedelem (FLEGT) - Javaslat egy EU cselekvési tervre” című, 2003. május 21-i bizottsági közlemény
   (5) javaslatot tett egy intézkedéscsomagra az illegális fakitermelés és a kapcsolódó kereskedelem problémájának kezelésére irányuló nemzetközi erőfeszítések támogatása
  és a fenntartható erdőgazdálkodás tágabb céljához való hozzájárulás
  érdekében. |
| --- | --- |

(11)

Az „Erdőgazdálkodással kapcsolatos jogérvényesítés, irányítás és kereskedelem (FLEGT) - Javaslat egy EU cselekvési tervre” című, 2003. május 21-i bizottsági közlemény
   (5) javaslatot tett egy intézkedéscsomagra az illegális fakitermelés és a kapcsolódó kereskedelem problémájának kezelésére irányuló nemzetközi erőfeszítések támogatása
  és a fenntartható erdőgazdálkodás tágabb céljához való hozzájárulás
  érdekében.

| (12) | A Tanács és az Európai Parlament, felismervén, hogy a Közösségnek
  a fenntartható fejlődés, a fenntartható erdőgazdálkodás és a szegénység csökkentése, valamint a társadalmi méltányosság és a nemzeti szuverenitás keretein belül
  hozzá kell járulnia az illegális fakitermelés problémájának kezelésére és a fenntartható legális fakitermelést támogatására irányuló globális erőfeszítésekhez, üdvözölte a szóban forgó közleményt. |
| --- | --- |

(12)

A Tanács és az Európai Parlament, felismervén, hogy a Közösségnek
  a fenntartható fejlődés, a fenntartható erdőgazdálkodás és a szegénység csökkentése, valamint a társadalmi méltányosság és a nemzeti szuverenitás keretein belül
  hozzá kell járulnia az illegális fakitermelés problémájának kezelésére és a fenntartható legális fakitermelést támogatására irányuló globális erőfeszítésekhez, üdvözölte a szóban forgó közleményt.

| (13) | Összhangban az említett közlemény céljával, nevezetesen annak biztosításával, hogy csak olyan fatermékek lépjenek be a Közösségbe, amelyeket az előállító ország nemzeti jogi szabályozásával összhangban állítottak elő, a Közösség olyan önkéntes partnerségi megállapodások (VPA-k) megkötéséről tárgyalt a fatermelő országokkal (partnerországok), amelyek jogilag kötelező erejű kötelezettséget rónak a felekre egy engedélyezési rendszer bevezetésére, valamint a VPA-kban meghatározott fával és fatermékekkel való kereskedelem szabályozására. |
| --- | --- |

(13)

Összhangban az említett közlemény céljával, nevezetesen annak biztosításával, hogy csak olyan fatermékek lépjenek be a Közösségbe, amelyeket az előállító ország nemzeti jogi szabályozásával összhangban állítottak elő, a Közösség olyan önkéntes partnerségi megállapodások (VPA-k) megkötéséről tárgyalt a fatermelő országokkal (partnerországok), amelyek jogilag kötelező erejű kötelezettséget rónak a felekre egy engedélyezési rendszer bevezetésére, valamint a VPA-kban meghatározott fával és fatermékekkel való kereskedelem szabályozására.

| (14) | A Közösségnek a főbb fafogyasztó országokkal, így az Egyesült Államokkal, Kínával, Oroszországgal és Japánnal folytatott kétoldalú tárgyalások során is szorgalmaznia kellene az illegális fakitermelés problémájának megvitatását, az egyes országok fapiacán a piaci szereplők számára előírt megfelelő kötelezettségek fokozatos összehangolását, valamint egy illegális fakitermelésre vonatkozó, független, globális riasztórendszer és nyilvántartás létrehozását, például az Interpol és egy megfelelő ENSZ szerv részvételével, és a legújabb műholdas felderítési technológiák felhasználásával. |
| --- | --- |

(14)

A Közösségnek a főbb fafogyasztó országokkal, így az Egyesült Államokkal, Kínával, Oroszországgal és Japánnal folytatott kétoldalú tárgyalások során is szorgalmaznia kellene az illegális fakitermelés problémájának megvitatását, az egyes országok fapiacán a piaci szereplők számára előírt megfelelő kötelezettségek fokozatos összehangolását, valamint egy illegális fakitermelésre vonatkozó, független, globális riasztórendszer és nyilvántartás létrehozását, például az Interpol és egy megfelelő ENSZ szerv részvételével, és a legújabb műholdas felderítési technológiák felhasználásával.

| (15) | Az ökológiailag nemzetközi jelentőségű erdőkkel rendelkező országok piaci szereplőinek különleges felelősséget kell viselniük a fakitermelés fenntarthatóságáért. |
| --- | --- |

(15)

Az ökológiailag nemzetközi jelentőségű erdőkkel rendelkező országok piaci szereplőinek különleges felelősséget kell viselniük a fakitermelés fenntarthatóságáért.

| (16) | Tekintettel a probléma kiterjedt és sürgető voltára, szükséges tevékenyen támogatni az illegális fakitermelés és a kapcsolódó kereskedelem elleni küzdelmet,
  csökkenteni a Közösség erdei ökoszisztémákra gyakorolt hatását, kiegészíteni és megerősíteni a VPA-kezdeményezést, valamint javítani a
  szegénység csökkentésére
  , az erdők konzerválására és a magas szintű környezetvédelemre irányuló - beleértve az éghajlatváltozás és a biodiverzitási veszteség elleni küzdelmet is - politikák közötti szinergiákat. |
| --- | --- |

(16)

Tekintettel a probléma kiterjedt és sürgető voltára, szükséges tevékenyen támogatni az illegális fakitermelés és a kapcsolódó kereskedelem elleni küzdelmet,
  csökkenteni a Közösség erdei ökoszisztémákra gyakorolt hatását, kiegészíteni és megerősíteni a VPA-kezdeményezést, valamint javítani a
  szegénység csökkentésére
  , az erdők konzerválására és a magas szintű környezetvédelemre irányuló - beleértve az éghajlatváltozás és a biodiverzitási veszteség elleni küzdelmet is - politikák közötti szinergiákat.

| (17) | A megelőző fellépés elve alapján az ellátási lánc minden szereplőjének osztoznia kell a felelősségben az illegálisan kitermelt fa és fatermékek piaci forgalomba hozatalával kapcsolatos kockázat kiküszöbölését illetően. |
| --- | --- |

(17)

A megelőző fellépés elve alapján az ellátási lánc minden szereplőjének osztoznia kell a felelősségben az illegálisan kitermelt fa és fatermékek piaci forgalomba hozatalával kapcsolatos kockázat kiküszöbölését illetően.

| (18) | El kell ismerni a Közösséggel FLEGT VPA-kat kötő országok erőfeszítéseit és az azokban foglalt elveket, különösen a legálisan kitermelt fa fogalmának meghatározását illetően. Figyelembe kell venni azt is, hogy a FLEGT engedélyezési rendszer alapján a Közösségbe csak a vonatkozó nemzeti jogi szabályozással összhangban kitermelt fa és fatermékek exportálhatók. ║ Ezért az Európai Közösségbe irányuló faanyag-behozatal FLEGT engedélyezési rendszerének létrehozásáról szóló, 2005. december 20-i 2173/2005/EK tanácsi rendelet (6) II. és III. mellékletében felsorolt, a szóban forgó ║ rendelet I. mellékletében felsorolt partnerországokból származó fatermékeket legálisan kitermeltnek kell tekinteni, feltéve, hogy megfelelnek az említett rendeletnek és minden végrehajtási rendelkezésnek.
  A VPA-kban foglalt elveknek, különösen a „legálisan előállított fa” fogalom-meghatározást illetően, tartalmazniuk és biztosítaniuk kell a fenntartható erdőgazdálkodást, a biológiai sokféleség fenntartását, az erdőtől függő helyi közösségek és az őshonos népek védelmét, valamint e közösségek és népek jogainak védelmét. |
| --- | --- |

(18)

El kell ismerni a Közösséggel FLEGT VPA-kat kötő országok erőfeszítéseit és az azokban foglalt elveket, különösen a legálisan kitermelt fa fogalmának meghatározását illetően. Figyelembe kell venni azt is, hogy a FLEGT engedélyezési rendszer alapján a Közösségbe csak a vonatkozó nemzeti jogi szabályozással összhangban kitermelt fa és fatermékek exportálhatók. ║ Ezért az Európai Közösségbe irányuló faanyag-behozatal FLEGT engedélyezési rendszerének létrehozásáról szóló, 2005. december 20-i 2173/2005/EK tanácsi rendelet (6) II. és III. mellékletében felsorolt, a szóban forgó ║ rendelet I. mellékletében felsorolt partnerországokból származó fatermékeket legálisan kitermeltnek kell tekinteni, feltéve, hogy megfelelnek az említett rendeletnek és minden végrehajtási rendelkezésnek.
  A VPA-kban foglalt elveknek, különösen a „legálisan előállított fa” fogalom-meghatározást illetően, tartalmazniuk és biztosítaniuk kell a fenntartható erdőgazdálkodást, a biológiai sokféleség fenntartását, az erdőtől függő helyi közösségek és az őshonos népek védelmét, valamint e közösségek és népek jogainak védelmét.

| (19) | Figyelembe kell venni azt a tényt is, hogy a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) arra kötelezi az egyezményben részes feleket, hogy csak akkor adjanak CITES exportengedélyt, ha az adott CITES-ben felsorolt fajta kitermelése – többek között – az exportáló ország nemzeti jogi szabályozásával összhangban történt. Ezért a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről szóló, 1996. december 9-i 338/97/EK tanácsi rendelet (7) A., B. és C. mellékletében felsorolt fafajtákból készült fatermékeket legálisan kitermeltnek kell tekinteni, feltéve, hogy megfelelnek az említett rendeletnek és minden végrehajtási rendelkezésnek. |
| --- | --- |

(19)

Figyelembe kell venni azt a tényt is, hogy a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) arra kötelezi az egyezményben részes feleket, hogy csak akkor adjanak CITES exportengedélyt, ha az adott CITES-ben felsorolt fajta kitermelése – többek között – az exportáló ország nemzeti jogi szabályozásával összhangban történt. Ezért a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről szóló, 1996. december 9-i 338/97/EK tanácsi rendelet (7) A., B. és C. mellékletében felsorolt fafajtákból készült fatermékeket legálisan kitermeltnek kell tekinteni, feltéve, hogy megfelelnek az említett rendeletnek és minden végrehajtási rendelkezésnek.

| (20) | Figyelembe véve az illegális fakitermelés komplexitását, ami az alapjául szolgáló tényezőket és a hatásokat illeti, csökkenteni kell az illegális magatartást ösztönző tényezőket a piaci szereplők magatartásának befolyásolása révén.
  A követelmények és kötelezettségek szigorítása, valamint a piaci szereplőknek az EU piacán illegális fa és fatermékek forgalomba bocsátásáért és forgalmazásáért való felelősségre vonását szolgáló jogi eszközök megerősítése a piaci szereplőket az illegális szállítókkal folytatott kereskedelemtől való elrettentés leghatékonyabb megoldásai közé tartozik. |
| --- | --- |

(20)

Figyelembe véve az illegális fakitermelés komplexitását, ami az alapjául szolgáló tényezőket és a hatásokat illeti, csökkenteni kell az illegális magatartást ösztönző tényezőket a piaci szereplők magatartásának befolyásolása révén.
  A követelmények és kötelezettségek szigorítása, valamint a piaci szereplőknek az EU piacán illegális fa és fatermékek forgalomba bocsátásáért és forgalmazásáért való felelősségre vonását szolgáló jogi eszközök megerősítése a piaci szereplőket az illegális szállítókkal folytatott kereskedelemtől való elrettentés leghatékonyabb megoldásai közé tartozik.

| (21) | Nemzetközi megállapodást élvező fogalom-meghatározás hiányában, a fakitermelés helye szerinti ország jogi szabályozását kell tekinteni elsődleges alapnak annak meghatározásához, hogy mi minősül illegális fakitermelésnek. A jogszerűségi követelmények alkalmazása során figyelembe kell venni továbbá a nemzetközi normákat, beleértve többek között a következő szervezetek, illetve folyamatok normáit: az Afrikai Fakitermelők Szervezete (African Timber Organisation); a Nemzetközi Trópusifa-szervezet; a mérsékelt égövi és északi erdők védelmére és fenntartható művelésére vonatkozó kritériumokról és indikátorokról szóló montreáli folyamat; valamint a fenntartható erdőgazdálkodás kritériumaival és indikátoraival foglalkozó páneurópai erdészeti kezdeményezés. A jogszerűségi követelmények ilyen alkalmazásának hozzá kell járulnia a nemzetközi kötelezettségvállalások, elvek és ajánlások végrehajtásához, beleértve a klímaváltozás hatásainak mérséklésére, a biodiverzitási veszteség csökkentésére, a szegénység kiküszöbölésére, az elsivatagosodási folyamat lassítására, valamint az őshonos népek, a helyi és az erdőtől függő közösségek jogainak védelmére és előmozdítására vonatkozóakat is. A fakitermelő országnak nyilvántartást kell vezetnie az összes legális fakitermelésről, beleértve a fafajtákra és a maximális fakitermelésre vonatkozó részletes adatokat is. |
| --- | --- |

(21)

Nemzetközi megállapodást élvező fogalom-meghatározás hiányában, a fakitermelés helye szerinti ország jogi szabályozását kell tekinteni elsődleges alapnak annak meghatározásához, hogy mi minősül illegális fakitermelésnek. A jogszerűségi követelmények alkalmazása során figyelembe kell venni továbbá a nemzetközi normákat, beleértve többek között a következő szervezetek, illetve folyamatok normáit: az Afrikai Fakitermelők Szervezete (African Timber Organisation); a Nemzetközi Trópusifa-szervezet; a mérsékelt égövi és északi erdők védelmére és fenntartható művelésére vonatkozó kritériumokról és indikátorokról szóló montreáli folyamat; valamint a fenntartható erdőgazdálkodás kritériumaival és indikátoraival foglalkozó páneurópai erdészeti kezdeményezés. A jogszerűségi követelmények ilyen alkalmazásának hozzá kell járulnia a nemzetközi kötelezettségvállalások, elvek és ajánlások végrehajtásához, beleértve a klímaváltozás hatásainak mérséklésére, a biodiverzitási veszteség csökkentésére, a szegénység kiküszöbölésére, az elsivatagosodási folyamat lassítására, valamint az őshonos népek, a helyi és az erdőtől függő közösségek jogainak védelmére és előmozdítására vonatkozóakat is. A fakitermelő országnak nyilvántartást kell vezetnie az összes legális fakitermelésről, beleértve a fafajtákra és a maximális fakitermelésre vonatkozó részletes adatokat is.

| (22) | Sok fatermék számos eljáráson megy keresztül első piaci forgalomba helyezése előtt és után. A szükségtelen adminisztratív terhek elkerülése érdekében - az ellátási láncban résztvevő valamennyi piaci szereplő helyett - csupán a fát és fatermékeket első ízben piaci forgalomba helyezők számára kell előírni követelményként az illegálisan kitermelt fa és fatermékek piaci forgalomba hozatala kockázatának minimalizálását szolgáló intézkedések és eljárások (megfelelő gondosság) teljes rendszerének bevezetését. Az ellátási láncban részt vevő valamennyi piaci szereplőt köti azonban az illegális fakitermelésből származó fa vagy fatermékek piaci forgalomba hozatalának általános tilalma, és ennek érdekében kellő gondossággal kell eljárniuk. |
| --- | --- |

(22)

Sok fatermék számos eljáráson megy keresztül első piaci forgalomba helyezése előtt és után. A szükségtelen adminisztratív terhek elkerülése érdekében - az ellátási láncban résztvevő valamennyi piaci szereplő helyett - csupán a fát és fatermékeket első ízben piaci forgalomba helyezők számára kell előírni követelményként az illegálisan kitermelt fa és fatermékek piaci forgalomba hozatala kockázatának minimalizálását szolgáló intézkedések és eljárások (megfelelő gondosság) teljes rendszerének bevezetését. Az ellátási láncban részt vevő valamennyi piaci szereplőt köti azonban az illegális fakitermelésből származó fa vagy fatermékek piaci forgalomba hozatalának általános tilalma, és ennek érdekében kellő gondossággal kell eljárniuk.

| (23) | A közösségi piacon a fa és fatermékek ellátási láncaiban érdekelt valamennyi szereplőnek (kereskedők és gyártók) egyértelműen fel kell tüntetnie a felkínált terméken a forrást vagy a beszállítót, ahonnan a fa származik.


  ▐ |
| --- | --- |

(23)

A közösségi piacon a fa és fatermékek ellátási láncaiban érdekelt valamennyi szereplőnek (kereskedők és gyártók) egyértelműen fel kell tüntetnie a felkínált terméken a forrást vagy a beszállítót, ahonnan a fa származik.

▐

| (24) | A piaci szereplőknek, amelyek első alkalommal bocsátanak fát és fatermékeket a közösségi piacon forgalomba, megfelelő gondosságot kell tanúsítaniuk egy║megfelelő gondosságon alapuló rendszeren keresztül ║, hogy minimalizálják az illegálisan kitermelt fa és fatermékek piaci forgalomba hozatalának kockázatát. |
| --- | --- |

(24)

A piaci szereplőknek, amelyek első alkalommal bocsátanak fát és fatermékeket a közösségi piacon forgalomba, megfelelő gondosságot kell tanúsítaniuk egy║megfelelő gondosságon alapuló rendszeren keresztül ║, hogy minimalizálják az illegálisan kitermelt fa és fatermékek piaci forgalomba hozatalának kockázatát.

| (25) | A megfelelő gondosságon alapuló rendszernek hozzáférést kell biztosítania a közösségi piacon forgalomba bocsátott fa és fatermékek beszerzési forrásaihoz és beszállítóihoz, valamint az alkalmazandó jogszabályok betartására vonatkozó információhoz. |
| --- | --- |

(25)

A megfelelő gondosságon alapuló rendszernek hozzáférést kell biztosítania a közösségi piacon forgalomba bocsátott fa és fatermékek beszerzési forrásaihoz és beszállítóihoz, valamint az alkalmazandó jogszabályok betartására vonatkozó információhoz.

| (26) | E rendelet végrehajtása során a Bizottságnak és a tagállamoknak különös figyelmet kell szentelniük a kis- és középvállalkozások (kkv-k) sajátos sebezhetőségének és korlátozott erőforrásaiknak. Rendkívül fontos, hogy e vállalkozásokat ne terheljék bonyolult szabályok, amelyek gátolják a fejlődésüket. A Bizottságnak ezért - amennyire lehetséges, az elfogadás előtt álló kisvállalkozói intézkedéscsomagban meghatározott mechanizmusok és alapelvek alapján - egyszerűsített rendszert kell kidolgoznia a kkv-kra e rendelet szerint vonatkozó kötelezettségek tekintetében, anélkül, hogy az veszélyeztetné a rendelet tárgyát és célját, valamint életképes alternatívákat kell nyújtania e kkv-knak, képessé téve őket a közösség jogszabályaival összhangban történő működésre. |
| --- | --- |

(26)

E rendelet végrehajtása során a Bizottságnak és a tagállamoknak különös figyelmet kell szentelniük a kis- és középvállalkozások (kkv-k) sajátos sebezhetőségének és korlátozott erőforrásaiknak. Rendkívül fontos, hogy e vállalkozásokat ne terheljék bonyolult szabályok, amelyek gátolják a fejlődésüket. A Bizottságnak ezért - amennyire lehetséges, az elfogadás előtt álló kisvállalkozói intézkedéscsomagban meghatározott mechanizmusok és alapelvek alapján - egyszerűsített rendszert kell kidolgoznia a kkv-kra e rendelet szerint vonatkozó kötelezettségek tekintetében, anélkül, hogy az veszélyeztetné a rendelet tárgyát és célját, valamint életképes alternatívákat kell nyújtania e kkv-knak, képessé téve őket a közösség jogszabályaival összhangban történő működésre.

| (27) | E
  rendelet végrehajtásának megkönnyítése és a helyes gyakorlatok kialakításához való hozzájárulás érdekében helyénvaló azoknak a szervezeteknek az elismerése, amelyek
  alkalmas és hatékony követelményeket dolgoztak ki a megfelelő gondosságon alapuló rendszerek megvalósítására. Ezen elismert szervezeteknek a jegyzékét nyilvánosságra kell hozni. |
| --- | --- |

(27)

E
  rendelet végrehajtásának megkönnyítése és a helyes gyakorlatok kialakításához való hozzájárulás érdekében helyénvaló azoknak a szervezeteknek az elismerése, amelyek
  alkalmas és hatékony követelményeket dolgoztak ki a megfelelő gondosságon alapuló rendszerek megvalósítására. Ezen elismert szervezeteknek a jegyzékét nyilvánosságra kell hozni.

| (28) | Ugyanebből a célból az Európai Uniónak ösztönöznie kell a fent említett szervezeteket, hogy működjenek együtt környezetvédelmi és emberi jogi szervezetekkel annak érdekében, hogy támogassák a megfelelő gondosságon alapuló rendszereket és azok ellenőrzését. |
| --- | --- |

(28)

Ugyanebből a célból az Európai Uniónak ösztönöznie kell a fent említett szervezeteket, hogy működjenek együtt környezetvédelmi és emberi jogi szervezetekkel annak érdekében, hogy támogassák a megfelelő gondosságon alapuló rendszereket és azok ellenőrzését.

| (29) | Az illetékes hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük, hogy a piaci szereplők teljesítik-e a rendeletben meghatározott kötelezettségeiket. E célból az illetékes hatóságoknak hivatalos ellenőrzéseket kell végrehajtaniuk, beleértve a vámellenőrzéseket is
  , és szükség esetén korrekciós intézkedések megtételére kötelezniük a piaci szereplőket. |
| --- | --- |

(29)

Az illetékes hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük, hogy a piaci szereplők teljesítik-e a rendeletben meghatározott kötelezettségeiket. E célból az illetékes hatóságoknak hivatalos ellenőrzéseket kell végrehajtaniuk, beleértve a vámellenőrzéseket is
  , és szükség esetén korrekciós intézkedések megtételére kötelezniük a piaci szereplőket.

| (30) | Az illetékes hatóságoknak nyilvántartást kell vezetniük az ellenőrzésekről, és ezekről egy összefoglalót nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenniük, összhangban a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (8). |
| --- | --- |

(30)

Az illetékes hatóságoknak nyilvántartást kell vezetniük az ellenőrzésekről, és ezekről egy összefoglalót nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenniük, összhangban a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (8).

| (31) | Figyelemmel az illegális fakitermelés és a kapcsolódó kereskedelem nemzetközi jellegére, az illetékes hatóságoknak együtt kell működniük egymással
  , környezetvédelmi
  és
  emberi jogi szervezetekkel, valamint
  harmadik országok és/vagy a Bizottság közigazgatási hatóságaival. |
| --- | --- |

(31)

Figyelemmel az illegális fakitermelés és a kapcsolódó kereskedelem nemzetközi jellegére, az illetékes hatóságoknak együtt kell működniük egymással
  , környezetvédelmi
  és
  emberi jogi szervezetekkel, valamint
  harmadik országok és/vagy a Bizottság közigazgatási hatóságaival.

| (32) | A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy e rendelet megsértését hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal büntessék. |
| --- | --- |

(32)

A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy e rendelet megsértését hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal büntessék.

| (33) | Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (9) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(33)

Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (9) összhangban kell elfogadni.

| (34) | Különösen, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy részletes szabályokat fogadjon el a kellő gondosságon alapuló rendszer alkalmazására vonatkozóan, és különösen az illegálisan kitermelt fa és fatermékek piaci forgalomba helyezésével kapcsolatos kockázat értékelésére vonatkozó kritériumokat, kritériumokat állapítson meg az ellenőrző szervezetek által kidolgozott, a megfelelő gondosságon alapuló rendszerek elismerésére vonatkozóan, és dolgozza át az e rendelet hatálya alá tartozó fa és fatermékek listáját, amennyiben a fa vagy fatermékek technikai jellemzői, végfelhasználása vagy előállítási folyamatai szükségessé tesznek ilyen változtatásokat. Mivel a fenti intézkedések általános hatályúak, és e rendeletnek új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítése révén a nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében előírt, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
  ▐ |
| --- | --- |

(34)

Különösen, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy részletes szabályokat fogadjon el a kellő gondosságon alapuló rendszer alkalmazására vonatkozóan, és különösen az illegálisan kitermelt fa és fatermékek piaci forgalomba helyezésével kapcsolatos kockázat értékelésére vonatkozó kritériumokat, kritériumokat állapítson meg az ellenőrző szervezetek által kidolgozott, a megfelelő gondosságon alapuló rendszerek elismerésére vonatkozóan, és dolgozza át az e rendelet hatálya alá tartozó fa és fatermékek listáját, amennyiben a fa vagy fatermékek technikai jellemzői, végfelhasználása vagy előállítási folyamatai szükségessé tesznek ilyen változtatásokat. Mivel a fenti intézkedések általános hatályúak, és e rendeletnek új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítése révén a nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében előírt, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

▐

| (35) | A fenntartható erdőgazdálkodás fejlődése folyamatban lévő folyamat, ezért e rendeletet rendszeresen kell értékelni, aktualizálni és módosítani, az új kutatási eredményeknek megfelelően. A Bizottságnak ezért rendszeresen elemeznie kell a legújabb, rendelkezésre álló kutatási és fejlesztési eredményeket, és az elemzésének következtetéseit és a javasolt módosításokat jelentésben kell az Európai Parlament elé terjesztenie. |
| --- | --- |

(35)

A fenntartható erdőgazdálkodás fejlődése folyamatban lévő folyamat, ezért e rendeletet rendszeresen kell értékelni, aktualizálni és módosítani, az új kutatási eredményeknek megfelelően. A Bizottságnak ezért rendszeresen elemeznie kell a legújabb, rendelkezésre álló kutatási és fejlesztési eredményeket, és az elemzésének következtetéseit és a javasolt módosításokat jelentésben kell az Európai Parlament elé terjesztenie.

| (36) | Az erdészeti termékek zavartalanul működő belső piacának biztosítása érdekében a Bizottságnak folyamatosan elemeznie kell e rendelet hatásait. Különös figyelmet kell fordítani a rendelet következményeire a közösségi piacon működő kkv-kra nézve. A Bizottságnak ezért – ennek megfelelően és rendszeresen - tanulmányt és hatáselemzést kell készítenie a rendelet belső piacra gyakorolt hatásairól is - különös tekintettel a kkv-kra -, a fenntartható erdőgazdálkodásra gyakorolt hatásai mellett. Ezt követően a Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek elemzéséről, következtetéseiről és intézkedési javaslatairól. |
| --- | --- |

(36)

Az erdészeti termékek zavartalanul működő belső piacának biztosítása érdekében a Bizottságnak folyamatosan elemeznie kell e rendelet hatásait. Különös figyelmet kell fordítani a rendelet következményeire a közösségi piacon működő kkv-kra nézve. A Bizottságnak ezért – ennek megfelelően és rendszeresen - tanulmányt és hatáselemzést kell készítenie a rendelet belső piacra gyakorolt hatásairól is - különös tekintettel a kkv-kra -, a fenntartható erdőgazdálkodásra gyakorolt hatásai mellett. Ezt követően a Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek elemzéséről, következtetéseiről és intézkedési javaslatairól.

| (37) | Mivel e rendelet célkitűzései - nevezetesen a meglévő politikai keretek kiegészítése és megerősítése, valamint az illegális fakitermelés és a kapcsolódó kereskedelem elleni küzdelem támogatása - a tagállamok által nem valósíthatóak meg kielégítően, és ezért, azok léptéke miatt, közösségi szinten könnyebben elérhetőek, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvével összhangban. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(37)

Mivel e rendelet célkitűzései - nevezetesen a meglévő politikai keretek kiegészítése és megerősítése, valamint az illegális fakitermelés és a kapcsolódó kereskedelem elleni küzdelem támogatása - a tagállamok által nem valósíthatóak meg kielégítően, és ezért, azok léptéke miatt, közösségi szinten könnyebben elérhetőek, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvével összhangban. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy
  és célkitűzés

Ez a rendelet a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó
  vagy forgalmazó
  piaci szereplők kötelezettségeit határozza meg.

A piaci szereplők biztosítják, hogy kizárólag legálisan kitermelt fa és fatermékek piaci forgalmazására kerül sor.

A fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők megfelelő gondosságon alapuló rendszert alkalmaznak.

2. cikk

Fogalom-meghatározások

E rendelet alkalmazásában:

a)   „fa és fatermékek”: a mellékletben meghatározott fa és fatermékek,
  kivétel nélkül
  ;

b)
     
  „piaci forgalmazás”
  :

c)   „piaci forgalomba bocsátás”: fa és fatermékek első ízben történő forgalmazása a közösségi piacon;
  a későbbi fafeldolgozás és -forgalmazás nem jelent „piaci forgalomba bocsátást”;

d)   „piaci szereplő”: bármely természetes vagy jogi személy, aki/amely fát vagy fatermékeket bocsát piaci forgalomba
  vagy forgalmaz
  ;

e)   „legálisan kitermelt”: a kitermelés szerinti ország alkalmazandó jogszabályaival összhangban kitermelt;

f)
     
  „kockázat”
  :

g)   „kockázatkezelés”:
  a kockázatok rendszeres azonosítása és
  az illegálisan kitermelt fa és fatermékek piaci forgalomba bocsátása kockázatának minimalizálását célzó
  intézkedések és eljárások végrehajtása
  ;

h)   „alkalmazandó jogszabályok”:
  akár nemzeti, regionális vagy nemzetközi
  jogszabályok, különösen azok, amelyek
  a biológiai sokféleség megőrzésére, az erdőgazdálkodásra, az erőforrások használati jogára és a káros környezeti hatások minimalizálására vonatkoznak
  ;
  ugyancsak tekintetbe kell venniük a tulajdonhasználatot, az őslakos népek jogait, a munkaügyi és a közösségi jóléti jogszabályokat, az adókat, a behozatali és kiviteli vámokat, a kitermeléssel, a szállítással és a marketinggel kapcsolatos jogdíjakat vagy egyéb díjakat
  ;

i)
     
  „fenntartható erdőgazdálkodás”
  : az erdők és fás területek oly módon és oly mértékben történő kezelése és hasznosítása, ami fenntartja azok biológiai sokféleségét, termelékenységét, megújulási képességét, vitalitását, valamint azon képességüket, hogy jelenleg és a jövőben fontos ökológiai, gazdasági és társadalmi funkciót töltsenek be helyi, nemzeti és globális szinten, anélkül, hogy más ökoszisztémákat károsítana;

j)   „kitermelés szerinti ország”: az az ország, ahol a fát vagy a fatermékekbe ágyazott faanyagot kitermelték;

k)   „ellenőrző szervezet”: olyan jogi személy vagy tagságon alapuló egyesülés, amely jogképességgel
  és megfelelő szakértelemmel
  rendelkezik ahhoz, hogy figyelemmel kövesse és biztosítsa a megfelelő gondosságon alapuló rendszereknek az ilyen rendszerek használatáról tanúsítvánnyal rendelkező piaci szereplők általi alkalmazását, és amely jogilag független az általa tanúsított piaci szereplőktől;

l)
     
  „nyomon követhetőség”
  :

3. cikk

A piaci szereplők kötelezettségei

(1)   A piaci szereplők
  biztosítják, hogy kizárólag legálisan kitermelt fát és faterméket bocsátanak piaci forgalomba vagy forgalmaznak.

(2)   A
  fát és faterméket piaci forgalomba bocsátó
  piaci szereplők megfelelő gondosságon alapuló rendszert hoznak létre, amely tartalmazza a 4. cikk ║ bekezdésében említett elemeket, vagy egy, az 6. cikk (1) bekezdésében említett, elismert ellenőrző szervezet megfelelő gondosságon alapuló rendszerét veszik igénybe.

Meglevő nemzeti jogalkotási felügyelet és bármely önkéntes felügyeleti mechanizmus-lánc, amely megfelel az e rendelet szerinti követelményeknek, felhasználható a megfelelő gondosságon alapuló rendszer alapjaként.

(3)
     
  A fát és faterméket forgalmazó piaci szereplőknek – a teljes ellátási láncon keresztül – képesnek kell lenniük:

| i. | azonosítani azt a piaci szereplőt, amely a fát és a fatermékeket szolgáltatta, továbbá azt a piaci szereplőt, amelynek a fát és a fatermékeket szolgáltatták; |
| --- | --- |

i.

azonosítani azt a piaci szereplőt, amely a fát és a fatermékeket szolgáltatta, továbbá azt a piaci szereplőt, amelynek a fát és a fatermékeket szolgáltatták;

| ii. | kérésre tájékoztatást adni a fajta nevéről, a kitermelés szerinti ország(ok)ról és, ahol releváns, a származási koncesszióról; |
| --- | --- |

ii.

kérésre tájékoztatást adni a fajta nevéről, a kitermelés szerinti ország(ok)ról és, ahol releváns, a származási koncesszióról;

| iii. | ellenőrizni, ahol szükséges, hogy a piaci szereplő, amely a fát és a fatermékeket piaci forgalomba hozta, teljesítette-e az e rendelet szerinti kötelezettségeit. |
| --- | --- |

iii.

ellenőrizni, ahol szükséges, hogy a piaci szereplő, amely a fát és a fatermékeket piaci forgalomba hozta, teljesítette-e az e rendelet szerinti kötelezettségeit.

(4)   A 2173/2005/EK tanácsi rendelet II. és III. mellékletében felsorolt, a szóban forgó rendelet I. mellékletében felsorolt partnerországokból származó fatermékeket, amelyek megfelelnek e rendeletnek és végrehajtási rendelkezéseinek, e rendelet alkalmazásában legálisan kitermeltnek kell tekinteni.

(5)   A 338/97/EK tanácsi rendelet A., B. és C. mellékletében felsorolt fafajtákból készült fatermékeket, amelyek megfelelnek az említett rendeletnek és végrehajtási rendelkezéseinek, e rendelet alkalmazásában legálisan kitermeltnek kell tekinteni.

4. cikk

A megfelelő gondosságon alapuló rendszerek

(1)   A 3. cikk (2) bekezdésében említett, a megfelelő gondosságon alapuló rendszer:

| a) | nyomon követési rendszer és ellenőrző szervezet általi független ellenőrzés alkalmazásával biztosítja, hogy csak legálisan kitermelt fát és fatermékeket hozzanak piaci forgalomba; |
| --- | --- |

a)

nyomon követési rendszer és ellenőrző szervezet általi független ellenőrzés alkalmazásával biztosítja, hogy csak legálisan kitermelt fát és fatermékeket hozzanak piaci forgalomba;

| b) | intézkedéseket foglal magában az alábbiak megállapítására:










  i. | származási ország, származási erdő és, ahol releváns, kitermelési koncesszió; |
| --- | --- | --- |

b)

intézkedéseket foglal magában az alábbiak megállapítására:

i.

származási ország, származási erdő és, ahol releváns, kitermelési koncesszió;

| ii. | a fajták neve, beleértve a tudományos elnevezést is; |
| --- | --- |

ii.

a fajták neve, beleértve a tudományos elnevezést is;

| iii. | érték; |
| --- | --- |

iii.

érték;

| iv. | térfogat és/vagy súly; |
| --- | --- |

iv.

térfogat és/vagy súly;

| v. | hogy a fát vagy a fatermékekbe ágyazott faanyagot legálisan termelték ki; |
| --- | --- |

v.

hogy a fát vagy a fatermékekbe ágyazott faanyagot legálisan termelték ki;

| vi. | a piaci szereplő neve és címe, amely a fát és a fatermékeket szolgáltatta; |
| --- | --- |

vi.

a piaci szereplő neve és címe, amely a fát és a fatermékeket szolgáltatta;

| vii. | a kitermelésért felelős természetes vagy jogi személy; |
| --- | --- |

vii.

a kitermelésért felelős természetes vagy jogi személy;

| viii. | a piaci szereplő, amelynek részére a fát és a fatermékeket szállították; |
| --- | --- |

viii.

a piaci szereplő, amelynek részére a fát és a fatermékeket szállították;

| c) | magában foglal egy kockázatkezelési eljárást,
  amely a következőkből áll:










  i. | a kockázatok szisztematikus azonosítása, többek között adatok és információk gyűjtésével, valamint nemzetközi, közösségi vagy nemzeti források igénybevételével; |
| --- | --- | --- |

c)

magában foglal egy kockázatkezelési eljárást,
  amely a következőkből áll:

i.

a kockázatok szisztematikus azonosítása, többek között adatok és információk gyűjtésével, valamint nemzetközi, közösségi vagy nemzeti források igénybevételével;

| ii. | a kockázatoknak való kitettség korlátozásához szükséges valamennyi intézkedés végrehajtása; |
| --- | --- |

ii.

a kockázatoknak való kitettség korlátozásához szükséges valamennyi intézkedés végrehajtása;

| iii. | eljárások kialakítása, amelyeket rendszeresen el kell végezni annak igazolására, hogy az i. és ii. alpontban meghatározott intézkedések hatékony működnek, és szükség szerint felül kell azokat vizsgálni; |
| --- | --- |

iii.

eljárások kialakítása, amelyeket rendszeresen el kell végezni annak igazolására, hogy az i. és ii. alpontban meghatározott intézkedések hatékony működnek, és szükség szerint felül kell azokat vizsgálni;

| iv. | nyilvántartások készítése az i-iii. alpontban meghatározott intézkedések hatékony alkalmazásának bemutatására. |
| --- | --- |

iv.

nyilvántartások készítése az i-iii. alpontban meghatározott intézkedések hatékony alkalmazásának bemutatására.

| d) | rendelkezik könyvvizsgálatról is a megfelelő gondosságon alapuló rendszer hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

d)

rendelkezik könyvvizsgálatról is a megfelelő gondosságon alapuló rendszer hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében.

(2)   A Bizottság e cikk ║ végrehajtására intézkedéseket fogad el
  a szabályok egységes értelmezésének és a piaci szereplők általi tényleges végrehajtásának biztosítása érdekében
  . A Bizottság különösen kritériumokat határoz meg annak értékelésére, fennáll-e az illegálisan kitermelt fa és fatermékek közösségi piacra bocsátásának kockázata.
  Ennek során a Bizottság különös figyelmet fordít a kkv-k különleges helyzetére és teljesítőképességére, és amennyire lehetséges, adaptált és egyszerűsített, alternatív jelentéstételi és ellenőrzési rendszereket kínál e vállalkozásoknak, hogy e rendszerek ne váljanak túlságosan terhessé.

A terméktípussal, a forrással vagy az ellátási lánc összetettségével összefüggő tényezők alapján a fa és a fatermékek vagy a beszállítók egyes kategóriái „magas kockázatúnak” minősülnek, ami a piaci szereplők részéről különleges gondosságon alapuló kötelezettségeket igényel.

A különleges gondosságon alapuló kötelezettségek közé tartozhat többek között:

| — | további dokumentumok, adatok vagy információk bekérése; |
| --- | --- |

—

további dokumentumok, adatok vagy információk bekérése;

| — | harmadik fél által végzett auditálás előírása; |
| --- | --- |

—

harmadik fél által végzett auditálás előírása;

E rendelet értelmében a piaci szereplők „magas kockázatúnak” tekintik az olyan fát és fatermékeket, amelyek az alábbi helyekről származnak:

| — | konfliktusok által sújtott térségek vagy egy ENSZ biztonsági tanácsi faexport-tilalom hatálya alá eső országok/régiók, |
| --- | --- |

—

konfliktusok által sújtott térségek vagy egy ENSZ biztonsági tanácsi faexport-tilalom hatálya alá eső országok/régiók,

| — | olyan országok, ahol egybehangzó és megbízható adatok szerint az erdőgazdálkodás terén jelentősek a hiányosságok, alacsony szintű az erdészeti jogszabályok érvényesítése vagy magas szintű a korrupció, |
| --- | --- |

—

olyan országok, ahol egybehangzó és megbízható adatok szerint az erdőgazdálkodás terén jelentősek a hiányosságok, alacsony szintű az erdészeti jogszabályok érvényesítése vagy magas szintű a korrupció,

| — | olyan országok, ahol az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) statisztikái az erdőterület csökkenését jelzik, |
| --- | --- |

—

olyan országok, ahol az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) statisztikái az erdőterület csökkenését jelzik,

| — | olyan beszerzési források, ahol a fogyasztók vagy külső felek hitelt érdemlő, vizsgálat útján nem cáfolt bizonyítékokkal alátámasztott információt bocsátottak rendelkezésre potenciális szabálytalanságokról; |
| --- | --- |

—

olyan beszerzési források, ahol a fogyasztók vagy külső felek hitelt érdemlő, vizsgálat útján nem cáfolt bizonyítékokkal alátámasztott információt bocsátottak rendelkezésre potenciális szabálytalanságokról;

A Bizottság nyilvántartást bocsát a nyilvánosság rendelkezésére a faanyagok és fatermékek magas kockázatúnak minősülő beszerzési forrásairól és beszállítóiról.

Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányuló intézkedéseket a 12. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási eljárással összhangban kell elfogadni.

Az érintett piacai szereplőkkel a további végrehajtási intézkedések elfogadása előtt konzultálni kell.

(3)
     
  Az egyes tagállamok számára megengedett, hogy - a fa és a fatermékek piaci forgalomba hozatalát illetően - az e rendeletben foglaltaknál szigorúbb követelményeket határozzanak meg a fa kitermelésére és származására vonatkozóan, a fenntarthatóság, a környezetvédelem, a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma megőrzése, a helyi közösségek lakóhelyének védelme, az erdőtől függő közösségek védelme, az őshonos népek védelme és jogai, valamint az emberi jogok tekintetében.

5. cikk

Címkézés

A tagállamok biztosítják, hogy ...

   (10)

  valamennyi piaci forgalomba hozott és forgalmazott fát és faterméket címkével látnak el, megfelelően feltüntetve a 3. cikk (3) bekezdésében meghatározott adatokat.

6. cikk

Az ellenőrző szervezetek elismerése

(1)   
  A Bizottság a 12. cikk (3) bekezdésében említett szabályozási eljárással összhangban
  ellenőrző
  szervezetként ismeri el azt a magán- vagy közjogi szervezetet, amely a 4. cikk (1) bekezdésben meghatározott elemeket tartalmazó, megfelelő gondosságon alapuló rendszert hozott létre
  .

(2)
     
  Az (1) bekezdésben foglalt elismerést kérelmező közjogi szervnek a következő követelményeknek kell megfelelnie:

| a) | jogi személyiséggel rendelkezik; |
| --- | --- |

a)

jogi személyiséggel rendelkezik;

| b) | rá nézve a közjog az irányadó; |
| --- | --- |

b)

rá nézve a közjog az irányadó;

| c) | az erdészeti ágazattal kapcsolatos, meghatározott feladatok ellátására hozták létre; |
| --- | --- |

c)

az erdészeti ágazattal kapcsolatos, meghatározott feladatok ellátására hozták létre;

| d) | túlnyomó részt az állam, regionális vagy helyi hatóságok vagy más közjogi szervek finanszírozzák; |
| --- | --- |

d)

túlnyomó részt az állam, regionális vagy helyi hatóságok vagy más közjogi szervek finanszírozzák;

| e) | az általa tanúsítvánnyal ellátott piaci szereplőket a megfelelő gondosságon alapuló rendszerének alkalmazására kötelezi; |
| --- | --- |

e)

az általa tanúsítvánnyal ellátott piaci szereplőket a megfelelő gondosságon alapuló rendszerének alkalmazására kötelezi;

| f) | ellenőrző mechanizmust alkalmaz, hogy biztosítsa a megfelelő gondosságon alapuló rendszer azon piaci szereplők általi alkalmazását, amelyek esetében tanúsította, hogy igénybe veszik a megfelelő gondosságon alapuló rendszerét; |
| --- | --- |

f)

ellenőrző mechanizmust alkalmaz, hogy biztosítsa a megfelelő gondosságon alapuló rendszer azon piaci szereplők általi alkalmazását, amelyek esetében tanúsította, hogy igénybe veszik a megfelelő gondosságon alapuló rendszerét;

| g) | megfelelő fegyelmi intézkedéseket foganatosít azon tanúsítvánnyal rendelkező piaci szereplővel szemben, amely nem felel meg a megfelelő gondosságon alapuló rendszere követelményeinek;
  a fegyelmi intézkedések közé tartozik az ügy jelentése a releváns nemzeti illetékes hatóságnak; |
| --- | --- |

g)

megfelelő fegyelmi intézkedéseket foganatosít azon tanúsítvánnyal rendelkező piaci szereplővel szemben, amely nem felel meg a megfelelő gondosságon alapuló rendszere követelményeinek;
  a fegyelmi intézkedések közé tartozik az ügy jelentése a releváns nemzeti illetékes hatóságnak;

| h) | nem áll fenn összeférhetetlenség közte és az illetékes hatóságok között. |
| --- | --- |

h)

nem áll fenn összeférhetetlenség közte és az illetékes hatóságok között.

(3)
     
  Az (1) bekezdésben foglalt elismerést kérelmező magánjogi szervnek a következő követelményeknek kell megfelelnie:

| a) | jogi személyiséggel rendelkezik; |
| --- | --- |

a)

jogi személyiséggel rendelkezik;

| b) | rá nézve a magánjog az irányadó; |
| --- | --- |

b)

rá nézve a magánjog az irányadó;

| c) | megfelelő szakértelemmel rendelkezik; |
| --- | --- |

c)

megfelelő szakértelemmel rendelkezik;

| d) | jogilag független azoktól a piaci szereplőktől, amelyek részére tanúsítványt állít ki; |
| --- | --- |

d)

jogilag független azoktól a piaci szereplőktől, amelyek részére tanúsítványt állít ki;

| e) | a szerv alapszabálya kötelezi az általa tanúsított piaci szereplőket a megfelelő gondosságon alapuló rendszerének alkalmazására; |
| --- | --- |

e)

a szerv alapszabálya kötelezi az általa tanúsított piaci szereplőket a megfelelő gondosságon alapuló rendszerének alkalmazására;

| f) | ellenőrző mechanizmust alkalmaz, hogy biztosítsa a megfelelő gondosságon alapuló rendszer azon piaci szereplők általi alkalmazását, amelyek esetében tanúsította, hogy igénybe veszik a megfelelő gondosságon alapuló rendszerét; |
| --- | --- |

f)

ellenőrző mechanizmust alkalmaz, hogy biztosítsa a megfelelő gondosságon alapuló rendszer azon piaci szereplők általi alkalmazását, amelyek esetében tanúsította, hogy igénybe veszik a megfelelő gondosságon alapuló rendszerét;

| g) | megfelelő fegyelmi intézkedéseket foganatosít azon tanúsítvánnyal rendelkező piaci szereplővel szemben, amely nem felel meg a megfelelő gondosságon alapuló rendszere követelményeinek; a fegyelmi intézkedések közé tartozik az ügy jelentése a releváns nemzeti illetékes hatóságnak. |
| --- | --- |

g)

megfelelő fegyelmi intézkedéseket foganatosít azon tanúsítvánnyal rendelkező piaci szereplővel szemben, amely nem felel meg a megfelelő gondosságon alapuló rendszere követelményeinek; a fegyelmi intézkedések közé tartozik az ügy jelentése a releváns nemzeti illetékes hatóságnak.

(4)   Az ellenőrző szervezet a következő adatokat nyújtja be
  a Bizottságnak, elismerésre vonatkozó kérelmével együtt:

| a) | alapszabálya; |
| --- | --- |

a)

alapszabálya;

| b) | a nevében eljárni jogosult személyek neve; |
| --- | --- |

b)

a nevében eljárni jogosult személyek neve;

| c) | a megfelelő szakértelmét bemutató dokumentáció; |
| --- | --- |

c)

a megfelelő szakértelmét bemutató dokumentáció;

| d) | a megfelelő gondosságon alapuló rendszerének részletes ismertetése. |
| --- | --- |

d)

a megfelelő gondosságon alapuló rendszerének részletes ismertetése.

(5)   
  A 12. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban a Bizottság határoz arról, hogy megadja-e az elismerést az ellenőrző szervezetnek az ellenőrző szervezet által a kérelem vagy a szervezetet elismerésre ajánló illetékes tagállami hatóság ajánlásának benyújtásától számított három hónapon belül.

A határozathozataltól számított15 napon belül a Bizottság értesíti a szervezet felett joghatósággal rendelkező tagállam illetékes hatóságát az ellenőrző szervezet elismeréséről hozott döntésről, egyúttal továbbítja a kérelem másolatát is.

A tagállami illetékes hatóságok - rendszeres
  időközönként
  vagy harmadik felek megalapozott aggályai alapján -
  ellenőrzést tartanak, beleértve a helyszíni ellenőrzéseket is, hogy megállapítsák, az ellenőrző szervezetek megfelelnek-e az (1) bekezdésben foglalt követelményeknek.
  Az ellenőrzésről szóló jelentéseket nyilvánosságra kell hozni.

Ha az ellenőrzést követően az illetékes hatóságok megállapítják, hogy az ellenőrző szervezetek nem felelnek meg az (1) és (2) bekezdésben vagy az (1) és (3) bekezdésben meghatározott követelményeknek, haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot, és továbbítanak számára minden, e tekintetben releváns bizonyítékot.

(6)   
  A 12. cikk (3) bekezdésében említett szabályozási eljárással összhangban a Bizottság visszavonja
  az ellenőrző szervezet
  elismerését
  , ha megállapítást nyert, hogy az (1) és (2) vagy az (1) és (3) bekezdésben meghatározott követelmények már nem teljesülnek
  .

(7)   Az illetékes hatóságok értesítik a Bizottságot
  bármely ellenőrző szervezet elismerésének, elismerése elutasításának
  vagy
  elismerése visszavonásának ajánlására
  vonatkozó döntésükről, a döntéshozataltól számított két hónapon belül.

(8)   A Bizottság e cikk ║ végrehajtása céljából intézkedéseket fogad el.

Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek a rendelet kiegészítésével történő módosítására irányuló intézkedéseket a 12. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási eljárással összhangban kell elfogadni.

7. cikk

Az ellenőrző szervezetek jegyzéke

Az ║ elismert ellenőrző szervezetek jegyzékét a Bizottság közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában, és hozzáférhetővé teszi a weboldalán. A jegyzéket rendszeresen frissítik.

8. cikk

Monitoring és ellenőrző
  intézkedések

(1)   Az illetékes hatóságok ellenőrzéseket végeznek annak megállapítására, hogy a piaci szereplők megfelelnek-e a 3. cikk (1)
  ,
  (2) és
  (3)
  bekezdésében, valamint a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott követelményeknek.

(2)
     
  Ellenőrzéseket az éves tervvel összhangban és/vagy harmadik felek megalapozott aggályai alapján végeznek; vagy minden olyan esetben, ahol a tagállam illetékes hatóságának arra utaló információ van a birtokában, amely kétségbe vonja, hogy a piaci szereplő megfelel a megfelelő gondosságon alapuló rendszerekre vonatkozóan e rendeletben előírt követelményeknek.

(3)
     
  Az ellenőrzések többek között a következőkre terjedhetnek ki:

| a) | a piaci szereplő által alkalmazott megfelelő gondosság és kockázatelemzés technikai és irányítási rendszereinek és eljárásainak vizsgálata, |
| --- | --- |

a)

a piaci szereplő által alkalmazott megfelelő gondosság és kockázatelemzés technikai és irányítási rendszereinek és eljárásainak vizsgálata,

| b) | a rendszerek és eljárások megfelelő működését bemutató dokumentáció és akták vizsgálata, |
| --- | --- |

b)

a rendszerek és eljárások megfelelő működését bemutató dokumentáció és akták vizsgálata,

| c) | szúrópróbaszerű ellenőrzések, beleértve a helyszíni ellenőrzéseket is. |
| --- | --- |

c)

szúrópróbaszerű ellenőrzések, beleértve a helyszíni ellenőrzéseket is.

(4)
     
  Az illetékes hatóságokat megbízható nyomon követési rendszerrel látják el, hogy követhessék a nemzetközi kereskedelmi forgalomban lévő fatermékek útját, továbbá nyilvános monitoring rendszerekkel, hogy értékelhessék a piaci szereplők teljesítményét kötelezettségeik végrehajtása terén, és segíthessenek a piaci szereplőknek a nagy kockázatú fa és fatermékek beszállítóinak azonosításában.

(5)   A piaci szereplők minden szükséges segítséget megadnak, hogy elősegítsék az (1) bekezdésben említett ellenőrzések elvégzését, nevezetesen a telephelyekhez való hozzáférés biztosítása és a dokumentáció vagy akták bemutatása tekintetében
  .

(6)   
  Ha az
  (1) bekezdésben említett ellenőrzéseket követően
  vélelmezhető, hogy a piaci szereplő megsértette a 3. cikkben meghatározott követelményeket,
  az illetékes hatóságok
  nemzeti jogszabályaikkal összhangban megkezdhetik a jogsértés teljes körű kivizsgálását, és - a nemzeti jogszabályoknak megfelelően és, a jogsértés súlyosságának függvényében - azonnali intézkedéseket hozhatnak, amelyek közé tartozhat többek között
  :

| a) | a kereskedelmi tevékenységek azonnali beszüntetése; és |
| --- | --- |

a)

a kereskedelmi tevékenységek azonnali beszüntetése; és

| b) | a fa és a fatermékek lefoglalása. |
| --- | --- |

b)

a fa és a fatermékek lefoglalása.

(7)
     
  Az illetékes hatóságok által hozott azonnali intézkedéseknek olyan jellegűnek kell lenniük, hogy megakadályozzák az adott jogsértés folytatását, és az illetékes hatóságok számára lehetővé tegyék a vizsgálat befejezését.

(8)
     
  Amennyiben az illetékes hatóságok megállapítják, hogy a megfelelő gondosság és kockázatértékelés technikai és irányítási rendszerei és eljárásai nem kielégítőek, a piaci szereplőt korrekciós intézkedések meghozatalára kötelezik.

9. cikk

Az ellenőrzésekről készült jegyzőkönyvek

(1)   Az illetékes hatóságok jegyzőkönyvet vezetnek a 8. cikk (1) bekezdésében említett ellenőrzésekről, feltüntetve különösen azok jellegét és eredményeit, beleértve a meghozandó korrekciós intézkedéseket is. Valamennyi ellenőrzésről készült jegyzőkönyvet legalább tíz évig kell megőrizni.

(2)   Az (1) bekezdésben említett jegyzőkönyveket
  - a 2003/4/EK irányelvvel összhangban - az interneten hozzáférhetővé kell tenni
  a nyilvánosság számára.

10. cikk

Együttműködés

(1)   E rendelet ║ betartásának biztosítása érdekében az illetékes hatóságok együttműködnek egymással és harmadik országok közigazgatási hatóságaival, valamint a Bizottsággal.

(2)   Az illetékes hatóságok megosztják a 8. cikk (1) bekezdésében említett ellenőrzések eredményeire vonatkozó információt a többi tagállam illetékes hatóságaival és a Bizottsággal.

11. cikk

Illetékes hatóságok

(1)   Minden tagállam kijelöl egy vagy több illetékes hatóságot, amely(ek) felelős(ek) e rendelet alkalmazásáért.
  E hatóságoknak megfelelő jogkört kell biztosítani e rendelet érvényesítésére, alkalmazásának ellenőrzése, a feltételezett jogsértéseknek a vámhatósággal együttműködésben történő kivizsgálása és a bűncselekményeknek a vádhatóság felé kellő időben történő bejelentése révén.

A tagállamok ... december 31-ig tájékoztatják a Bizottságot az illetékes hatóságok nevéről és címéről. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az illetékes hatóságok nevében és címében bekövetkező bármely változásról.

(2)   A Bizottság
  az interneten
  nyilvánosságra hozza az illetékes hatóságok jegyzékét.
  A listát rendszeresen frissítik.

12. cikk

Szakbizottság

(1)   A Bizottság munkáját a fakereskedelmi szakbizottság segíti ║.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)-(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelembe véve 8. cikkének rendelkezéseit is.

(3)
     
  Ahol hivatkozás történik e bekezdésre, az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelembe véve 8. cikkének rendelkezéseit is.

13. cikk

A fenntarthatósági követelmények kidolgozása

...

   (11)

  a Bizottság jogalkotási javaslatot terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé a természetes erdőkből kitermelt valamennyi fára és fatermékre vonatkozó közösségi szabványról, amelynek célja a legmagasabb fenntarthatósági követelmények elérése.

14. cikk

Tanácsadó csoport

(1)
     
  Az érdekeltek képviselőiből – beleértve többek között az erdőgazdálkodásra épülő ipar képviselőit, az erdőtulajdonosokat, a nem kormányzati szervezeteket és a fogyasztói csoportokat is – tanácsadó csoportot kell létrehozni, amelynek elnöke a Bizottság képviselője.

(2)
     
  A tagállamok képviselői - saját kezdeményezésükre vagy a tanácsadó csoport meghívása alapján - részt vehetnek a tanácsadó csoport ülésein.

(3)
     
  A tanácsadó csoport kidolgozza eljárási szabályzatát, amelyet a Bizottság honlapján közzé kell tenni.

(4)
     
  A Bizottság biztosítja a tanácsadó csoport számára szükséges technikai és logisztikai támogatást, és üléseihez titkárságot biztosít.

(5)
     
  A tanácsadó csoport megvizsgálja az elnöke által - akár saját kezdeményezésére, akár a tanácsadó csoport vagy a szakbizottság tagjainak kérésére - felvetett, az e rendelet alkalmazásával kapcsolatos ügyeket, és azokról véleményt bocsát ki.

(6)
     
  A Bizottság a tanácsadó csoport véleményét továbbítja a szakbizottságnak.

15. cikk

Módosítások

A Bizottság
  bővítheti
  a fának és fatermékeknek a mellékletben meghatározott listáját, figyelemmel a technikai jellemzőkre, a végfelhasználásra és a termelési folyamatokra.

E rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek a rendelet kiegészítésével történő módosítására irányuló intézkedéseket a 12. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási eljárással összhangban kell elfogadni.

16. cikk

Szankciók

A tagállamok megállapítják az e rendelet rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést megtesznek azok végrehajtása érdekében. Az előírt
  szankciók büntetőjogi vagy közigazgatási szankciók lehetnek, hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük
  , és szükség szerint lehetnek többek között
  :

| a) | pénzbüntetések, amelyek tükrözik:








  — | a környezeti kár mértékét; |
| --- | --- | --- |

a)

pénzbüntetések, amelyek tükrözik:

—

a környezeti kár mértékét;

| — | a jogsértés által érintett fatermékek értékét; |
| --- | --- |

—

a jogsértés által érintett fatermékek értékét;

| — | a jogsértés miatt bekövetkező adóveszteséget és gazdasági kárt; |
| --- | --- |

—

a jogsértés miatt bekövetkező adóveszteséget és gazdasági kárt;

| b) | a fa és fatermékek lefoglalása; |
| --- | --- |

b)

a fa és fatermékek lefoglalása;

| c) | a fa és fatermékek forgalmazásának ideiglenes betiltása. |
| --- | --- |

c)

a fa és fatermékek forgalmazásának ideiglenes betiltása.

Ahol bírósági eljárás van folyamatban, a piaci szereplők felfüggesztik a fa és fatermékek beszerzését a kérdéses területekről.

A pénzbüntetés a súlyos jogsértés elkövetésével beszerzett fatermékek értékének legalább ötszöröse. A súlyos jogsértés öt éven belüli megismétlődése esetén a pénzbüntetés fokozatosan a súlyos jogsértés elkövetésével beszerzett fatermékek értékének legalább nyolcszorosára emelkedik.

A közpénzekre vonatkozóan a közösségi jogban meghatározott egyéb rendelkezések sérelme nélkül a tagállamok nem nyújthatnak semmiféle állami támogatást - nemzeti támogatási rendszerük alapján vagy közösségi pénzeszközökből - az e rendelet súlyos megsértéséért elítélt piaci szereplőknek addig, amíg nem került sor korrekciós intézkedések megtételére, valamint hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók alkalmazására.

A tagállamok ... december 31-ig értesítik a Bizottságot a szankciókra vonatkozó rendelkezésekről, és haladéktalanul értesítik bármely, azokat érintő későbbi módosításról is.

17. cikk

Jelentéstétel

(1)   A tagállamok első alkalommal ... (12)
  és ezt követően minden második évben jelentést nyújtanak be a Bizottságnak e rendeletnek az előző két év során történt alkalmazásáról.

(2)   E jelentések alapján a Bizottság jelentést készít, amelyet kétévente benyújt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(3)
     
  A Bizottság a (2) bekezdésben említett jelentés készítése során figyelembe veszi a 2173/2005/EK rendelet alapján elfogadott FLEGT önkéntes partnerségi megállapodások megkötése és működtetése tekintetében elért előrelépést. A Bizottság megfontolja, hogy szükség van-e a rendelet felülvizsgálatára a FLEGT VPA-k működési tapasztalatai és az illegális fatermék problémájának kezelése terén való hatékonyságuk fényében.

18. cikk

A 2008/99/EK irányelv módosítása

A környezet büntetőjog általi védelméről szóló, 2008. november 19-i 2008/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (13)

  ...

   (14)

  kezdődő hatállyal, a következők szerint módosul:

| 1. | a 3. cikk a következő ponttal egészül ki:










  „ia. | az illegálisan kitermelt fa vagy fatermékek piaci forgalmazása.” |
| --- | --- | --- |

1.

a 3. cikk a következő ponttal egészül ki:

„ia.

az illegálisan kitermelt fa vagy fatermékek piaci forgalmazása.”

| 2. | Az A. melléklet az alábbi francia bekezdéssel egészül ki:










  – | „Az Európai Parlament és a Tanács ...-i .../2009/EK rendelete a fát és a fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról”. |
| --- | --- | --- |

2.

Az A. melléklet az alábbi francia bekezdéssel egészül ki:

–

19. cikk

Felülvizsgálat

...

   (15)

  és azt követően ötévente a Bizottság felülvizsgálja e rendelet működését annak tárgya és célja tekintetében, továbbá következtetéseiről és - azok alapján - a módosítási javaslatairól jelentést tesz az Európai Parlamentnek.

A felülvizsgálat a következőkre koncentrál:

| — | a kutatás és fejlesztés részletes és mélyreható elemzése a fenntartható erdőgazdálkodás területén; |
| --- | --- |

—

a kutatás és fejlesztés részletes és mélyreható elemzése a fenntartható erdőgazdálkodás területén;

| — | e rendeletnek a belső piacra gyakorolt hatása, különös tekintettel a versenyhelyzetre és az új piaci szereplők azon képességére, hogy megvessék lábukat a piacon; |
| --- | --- |

—

e rendeletnek a belső piacra gyakorolt hatása, különös tekintettel a versenyhelyzetre és az új piaci szereplők azon képességére, hogy megvessék lábukat a piacon;

| — | a kkv-k piaci helyzete és e rendeletnek a tevékenységeikre gyakorolt hatása. |
| --- | --- |

—

a kkv-k piaci helyzete és e rendeletnek a tevékenységeikre gyakorolt hatása.

20. cikk

Hatálybalépés

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

A rendeletet ... (16) -től kell alkalmazni.

E rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C [...]., [...]., [...]. o.

1

(2)  HL C [...]., [...]., [...]. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2009. április 22-i álláspontja.

3

Az Európai Parlament 2009. április 22-i álláspontja.

(4)  

  HL L 242., 2002.9.10., 1. o

4

HL L 242., 2002.9.10., 1. o

(5)  COM(2003)0251., 2003.5.21.

5

(6)  HL L 347., 2005.12.30., 1. o.

6

(7)  HL L 61., 1997.3.3., 1. o.

7

(8)  HL L 41., 2003.2.14., 26. o.

8

(9)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

9

(10)  
  E rendelet hatályba lépése után két éven belül.

10

E rendelet hatályba lépése után két éven belül.

(11)  
  E rendelet hatályba lépése után egy éven belül.

11

E rendelet hatályba lépése után egy éven belül.

(12)  Kérjük, illessze be a rendelet hatályba lépését követő harmadik év április 30-ája dátumot.

12

Kérjük, illessze be a rendelet hatályba lépését követő harmadik év április 30-ája dátumot.

(13)  1

  HL L 328., 2008.12.6., 28. o.

13

HL L 328., 2008.12.6., 28. o.

(14)  
  E rendelet hatályba lépése után egy évvel.

14

E rendelet hatályba lépése után egy évvel.

(15)  
  E rendelet hatályba lépése után három évvel.

15

E rendelet hatályba lépése után három évvel.

(16)  E rendelet hatálybalépése után egy évvel.

16

E rendelet hatálybalépése után egy évvel

2009. április 22., szerdaMELLÉKLET

Az e rendelet hatálya alá tartozó, a 2658/87/EGK tanácsi rendelet (1) I. mellékletében foglalt Kombinált Nómenklatúrában besorolt fa és fatermékek

| 1. | A 2173/2005/EK rendelet II. és III. mellékletében meghatározott termékek, amelyekre a FLEGT engedélyezési rendszer alkalmazandó; |
| --- | --- |

1.

A 2173/2005/EK rendelet II. és III. mellékletében meghatározott termékek, amelyekre a FLEGT engedélyezési rendszer alkalmazandó;

| 2. | A Kombinált Nómenklatúra (KN) 47., 48. és 49.
  árucsoportjába tartozó papíripari rostanyag és papír, kivéve a bambuszból és visszanyert (hulladék és használt) papírból készült termékeket; |
| --- | --- |

2.

A Kombinált Nómenklatúra (KN) 47., 48. és 49.
  árucsoportjába tartozó papíripari rostanyag és papír, kivéve a bambuszból és visszanyert (hulladék és használt) papírból készült termékeket;

| 3. | Fabútor, KN-kód: 9403 30, 9403 40, 9403 50 00, 9403 60 és 9403 90 30; |
| --- | --- |

3.

Fabútor, KN-kód: 9403 30, 9403 40, 9403 50 00, 9403 60 és 9403 90 30;

| 4. | Előre gyártott épület, KN-kód: 9406 00 20; |
| --- | --- |

4.

Előre gyártott épület, KN-kód: 9406 00 20;

| 5. | Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában; faforgács vagy farost; fűrészpor, fahulladék és -maradék, akár hasáb, brikett, labdacs (pellet) vagy hasonló alakba tömörítve is, KN-kód: 4401; |
| --- | --- |

5.

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában; faforgács vagy farost; fűrészpor, fahulladék és -maradék, akár hasáb, brikett, labdacs (pellet) vagy hasonló alakba tömörítve is, KN-kód: 4401;

| 6. | Ács- és épületasztalos-ipari termék, beleértve az üreges fapanelt is, összeállított padlópanelek, zsindely, fa (beleértve az össze nem állított lécet és szegélylécet parkettához) bármelyik széle, vége vagy felülete mentén összefüggő (folytatólagos) összeillesztésre előkészítve (hornyolt, barázdált, lesarkított, ferdén levágott, „V” illesztésű, peremezett, mintázott, legömbölyített vagy hasonló módon formázott), akár gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is, KN-kód: 4418; |
| --- | --- |

6.

Ács- és épületasztalos-ipari termék, beleértve az üreges fapanelt is, összeállított padlópanelek, zsindely, fa (beleértve az össze nem állított lécet és szegélylécet parkettához) bármelyik széle, vége vagy felülete mentén összefüggő (folytatólagos) összeillesztésre előkészítve (hornyolt, barázdált, lesarkított, ferdén levágott, „V” illesztésű, peremezett, mintázott, legömbölyített vagy hasonló módon formázott), akár gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is, KN-kód: 4418;

| 7. | Farostlemez, irányított forgácselrendezésű lemez (OSB) és hasonló fatábla, akár gyantával vagy más szerves kötőanyagokkal tömörítve is, KN-kód: 4410; |
| --- | --- |

7.

Farostlemez, irányított forgácselrendezésű lemez (OSB) és hasonló fatábla, akár gyantával vagy más szerves kötőanyagokkal tömörítve is, KN-kód: 4410;

| 8. | Rostlemez fából vagy más fatartalmú anyagból, akár gyantával vagy más szerves anyaggal összeragasztva is, KN-kód: 4411; |
| --- | --- |

8.

Rostlemez fából vagy más fatartalmú anyagból, akár gyantával vagy más szerves anyaggal összeragasztva is, KN-kód: 4411;

| 9. | Tömörített fa tömb, lap, szalag vagy profil alakban, KN-kód: 4413 00 00; |
| --- | --- |

9.

Tömörített fa tömb, lap, szalag vagy profil alakban, KN-kód: 4413 00 00;

| 10. | Festmény, fénykép, tükör vagy hasonló tárgyak fakerete, KN-kód: 4414 00; |
| --- | --- |

10.

Festmény, fénykép, tükör vagy hasonló tárgyak fakerete, KN-kód: 4414 00;

| 11. | Fából készült láda, doboz, rekesz, dob és hasonló csomagolóanyag; kábeldob fából; rakodólap, keretezett és más szállítólap; rakodólap-keret fából; koporsó, KN-kód: 4415; |
| --- | --- |

11.

Fából készült láda, doboz, rekesz, dob és hasonló csomagolóanyag; kábeldob fából; rakodólap, keretezett és más szállítólap; rakodólap-keret fából; koporsó, KN-kód: 4415;

| 12. | Hordó, kád, dézsa és fából készült más kádáripari termékek és azok elemei, beleértve a hordódongát is, KN-kód: 4416 00 00. |
| --- | --- |

12.

Hordó, kád, dézsa és fából készült más kádáripari termékek és azok elemei, beleértve a hordódongát is, KN-kód: 4416 00 00.

| 13. | A KN 94. és 95. árucsoportba sorolt egyéb fatermékek, beleértve a fajátékokat és a sportszereket is. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet a vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/162 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/162

---

2009. április 22., szerdaA minimális kőolaj- és/vagy kőolajtermék-készletezés *

P6_TA(2009)0226

Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok minimális kőolaj- és/vagy kőolajtermék-készletezési kötelezettségéről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0775 – C6-0511/2008 – 2008/0220(CNS))

2010/C 184 E/40

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0775),

tekintettel az EK-Szerződés 100. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0511/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A6-0214/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felkéri a Bizottságot javaslatának megfelelő, az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése szerinti módosítására; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot javaslatának megfelelő, az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése szerinti módosítására;

| 3. | felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Irányelvre irányuló javaslat


  1 preambulumbekezdés |
| (1) | A Közösségben nagyon jelentős szerepe van a kőolaj- és a kőolajtermék-ellátásnak, jelesül a közlekedés és a vegyipar területén. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

(1)

A Közösségben nagyon jelentős szerepe van a kőolaj- és a kőolajtermék-ellátásnak, jelesül a közlekedés és a vegyipar területén.

| (1) | A Közösségben nagyon jelentős szerepe van a kőolaj- és a kőolajtermék-ellátásnak, jelesül a közlekedés, a vegyipar és
  az energiaipar területén. A kőolaj- és kőolajtermék-ellátás megszakadása vagy a nem megfelelő készletmennyiség komoly pénzügyi veszteségeket okozhat a vállalkozásoknak és megbéníthatja a gazdaság egyéb ágazatait és az uniós polgárok mindennapi életét. |
| --- | --- |

(1)

A Közösségben nagyon jelentős szerepe van a kőolaj- és a kőolajtermék-ellátásnak, jelesül a közlekedés, a vegyipar és
  az energiaipar területén. A kőolaj- és kőolajtermék-ellátás megszakadása vagy a nem megfelelő készletmennyiség komoly pénzügyi veszteségeket okozhat a vállalkozásoknak és megbéníthatja a gazdaság egyéb ágazatait és az uniós polgárok mindennapi életét.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| (1a) | A kőolaj továbbra is az egyik legfontosabb elsődleges energiaforrás, és ez a következő évtizedekben sem fog változni. Ugyanakkor egyre nagyobb kihívást fog jelenteni a tagállamok számára, hogy ésszerű áron biztosítsák a folyamatos kőolajellátást. |
| --- | --- |

(1a)

A kőolaj továbbra is az egyik legfontosabb elsődleges energiaforrás, és ez a következő évtizedekben sem fog változni. Ugyanakkor egyre nagyobb kihívást fog jelenteni a tagállamok számára, hogy ésszerű áron biztosítsák a folyamatos kőolajellátást.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| (2) | A termelés növekvő koncentráltsága, a kőolajtartalékok csökkenése, valamint a világ kőolajtermék-fogyasztásának növekedése növeli az ellátási problémák veszélyét. |
| --- | --- |

(2)

A termelés növekvő koncentráltsága, a kőolajtartalékok csökkenése, valamint a világ kőolajtermék-fogyasztásának növekedése növeli az ellátási problémák veszélyét.

| (2) | A termelés növekvő koncentráltsága, a kőolajtartalékok csökkenése, valamint a világ kőolajtermék-fogyasztásának
  folyamatos
  növekedése
  komolyan
  növeli az ellátási problémák veszélyét. |
| --- | --- |

(2)

A termelés növekvő koncentráltsága, a kőolajtartalékok csökkenése, valamint a világ kőolajtermék-fogyasztásának
  folyamatos
  növekedése
  komolyan
  növeli az ellátási problémák veszélyét.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| (2a) | Az Európai Unión belüli és azon kívüli kőolajtartalékok felkutatásának és kitermelésének célját szolgáló beruházások kedvező környezetének megteremtése érdekében hozott intézkedések mellett – amelyek lényegesek az olajtartalékok hosszú távú biztosítása érdekében – az olajtartalékok létrehozása bizonyított eszköze az ellátás rövid távú megszakadása ellensúlyozásának. |
| --- | --- |

(2a)

Az Európai Unión belüli és azon kívüli kőolajtartalékok felkutatásának és kitermelésének célját szolgáló beruházások kedvező környezetének megteremtése érdekében hozott intézkedések mellett – amelyek lényegesek az olajtartalékok hosszú távú biztosítása érdekében – az olajtartalékok létrehozása bizonyított eszköze az ellátás rövid távú megszakadása ellensúlyozásának.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

2 b preambulumbekezdés (új)

| (2b) | A tagállamok energiaszükségletük kielégítése szempontjából rendkívüli mértékben függnek a kőolaj-behozataltól. |
| --- | --- |

(2b)

A tagállamok energiaszükségletük kielégítése szempontjából rendkívüli mértékben függnek a kőolaj-behozataltól.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| (4a) | Az Európai Unió globális szereplő, ezért az energiaellátás biztonságának fokozását célzó politikájának a politikai célkitűzések részét kell képeznie a tagjelölt és szomszédos országokkal fenntartott kapcsolataiban. |
| --- | --- |

(4a)

Az Európai Unió globális szereplő, ezért az energiaellátás biztonságának fokozását célzó politikájának a politikai célkitűzések részét kell képeznie a tagjelölt és szomszédos országokkal fenntartott kapcsolataiban.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

4 b preambulumbekezdés (új)

| (4b) | A Bizottságnak biztosítania kell, hogy azt a nyolc tagállamot, amely nem tagja a Nemzetközi Energiaügynökségnek

   (1)

  (IEA), egyenlő mértékben vonják be az Európai Unió által az IEA-val konzultálva elfogadott határozatokba és meghozott intézkedésekbe. |
| --- | --- |

(4b)

A Bizottságnak biztosítania kell, hogy azt a nyolc tagállamot, amely nem tagja a Nemzetközi Energiaügynökségnek

   (1)

  (IEA), egyenlő mértékben vonják be az Európai Unió által az IEA-val konzultálva elfogadott határozatokba és meghozott intézkedésekbe.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

4 c preambulumbekezdés (új)

| (4c) | A Nemzetközi Energiaügynökségben tagsággal nem bíró tagállamok érdekeit a Bizottságnak megfelelően kell képviselnie és védenie. |
| --- | --- |

(4c)

A Nemzetközi Energiaügynökségben tagsággal nem bíró tagállamok érdekeit a Bizottságnak megfelelően kell képviselnie és védenie.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| (7) | Az Európai Tanács elnöksége a 2007. március 8–9-i brüsszeli üléséről szóló következtetésekben megállapította, hogy egyre fontosabb és sürgetőbb, hogy a Közösség integrált energiapolitikát alakítson ki az európai és a tagállami szinten hozott intézkedések összekapcsolásával.Ennélfogva alapvető fontosságú a különböző tagállami készletezési mechanizmusok
  egymáshoz közelítése
  . |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Tanács elnöksége a 2007. március 8–9-i brüsszeli üléséről szóló következtetésekben megállapította, hogy egyre fontosabb és sürgetőbb, hogy a Közösség integrált energiapolitikát alakítson ki az európai és a tagállami szinten hozott intézkedések összekapcsolásával.Ennélfogva alapvető fontosságú a különböző tagállami készletezési mechanizmusok
  egymáshoz közelítése
  .

| (7) | Az Európai Tanács elnöksége a 2007. március 8–9-i brüsszeli üléséről szóló következtetésekben megállapította, hogy egyre fontosabb és sürgetőbb, hogy a Közösség integrált energiapolitikát alakítson ki az európai és a tagállami szinten hozott intézkedések összekapcsolásával.Ennélfogva alapvető fontosságú a különböző tagállami készletezési mechanizmusok
  összeegyeztethetőségének biztosítása
  . |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Tanács elnöksége a 2007. március 8–9-i brüsszeli üléséről szóló következtetésekben megállapította, hogy egyre fontosabb és sürgetőbb, hogy a Közösség integrált energiapolitikát alakítson ki az európai és a tagállami szinten hozott intézkedések összekapcsolásával.Ennélfogva alapvető fontosságú a különböző tagállami készletezési mechanizmusok
  összeegyeztethetőségének biztosítása
  .

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| (7a) | Az Európai Tanács 2008. október 15. és 16-i elnökségi következtetései hangsúlyozzák az Unió az iránti vágyát, hogy az energiaellátás megszakadásának esetére szolidaritási mechanizmust hozzon létre a tagállamok között, és az e célból szükséges valamennyi eszköz bevezetését javasolja. A kőolaj- és/vagy kőolajtermék-készletezés közösségi szinten koordinált, hatékony rendszere is fontos része az energiával kapcsolatos szolidaritás elve gyakorlati megvalósításának. |
| --- | --- |

(7a)

Az Európai Tanács 2008. október 15. és 16-i elnökségi következtetései hangsúlyozzák az Unió az iránti vágyát, hogy az energiaellátás megszakadásának esetére szolidaritási mechanizmust hozzon létre a tagállamok között, és az e célból szükséges valamennyi eszköz bevezetését javasolja. A kőolaj- és/vagy kőolajtermék-készletezés közösségi szinten koordinált, hatékony rendszere is fontos része az energiával kapcsolatos szolidaritás elve gyakorlati megvalósításának.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| (8) | A kőolajkészletek rendelkezésre állása és az energiaszolgáltatás védelme lényeges összetevői a tagállamok és a Közösség közbiztonságának.
  Közelebb kerülhetünk ezekhez a célokhoz, ha
  központi készletező
  szervezeteket
  vagy
  szolgálatokat hozunk létre a
  Közösségen
  belül
  .Ha a kőolajkészleteket a Közösségen belül bárhol tárolhatja az ebből a célból létrehozott központi szervezet vagy szolgálat,
  akkor annak
  lehetővé
  tételéhez
  , hogy
  a tagállamok
  optimálisan és a végfogyasztókra hárított tárolási költségek enyhítésével alakíthassák ki központi készletező szerveik belső jogi jogállását,
  elegendő megtiltani, hogy az említett készletezés haszonszerzési céllal történjen
  . |
| --- | --- |

(8)

A kőolajkészletek rendelkezésre állása és az energiaszolgáltatás védelme lényeges összetevői a tagállamok és a Közösség közbiztonságának.
  Közelebb kerülhetünk ezekhez a célokhoz, ha
  központi készletező
  szervezeteket
  vagy
  szolgálatokat hozunk létre a
  Közösségen
  belül
  .Ha a kőolajkészleteket a Közösségen belül bárhol tárolhatja az ebből a célból létrehozott központi szervezet vagy szolgálat,
  akkor annak
  lehetővé
  tételéhez
  , hogy
  a tagállamok
  optimálisan és a végfogyasztókra hárított tárolási költségek enyhítésével alakíthassák ki központi készletező szerveik belső jogi jogállását,
  elegendő megtiltani, hogy az említett készletezés haszonszerzési céllal történjen
  .

| (8) | A kőolajkészletek rendelkezésre állása és az energiaszolgáltatás védelme lényeges összetevői a tagállamok és a Közösség közbiztonságának.
  A
  központi készletező
  szervezetek
  vagy
  szolgálatok
  Közösségen
  belüli létrehozása hozzájárulna e célok költséghatékony megvalósításához
  . Ha a kőolajkészleteket a Közösségen belül bárhol tárolhatja az ebből a célból létrehozott központi szervezet vagy szolgálat,
  a tagállamok számára
  lehetővé
  kell tenni
  , hogy optimálisan és a végfogyasztókra hárított tárolási költségek enyhítésével alakíthassák ki központi készletező szerveik belső jogi jogállását
  és azon feltételeket

  ,

  amelyek alapján készleteik tárolását más tagállamra vagy más készletező szervre bízzák

  . |
| --- | --- |

(8)

A kőolajkészletek rendelkezésre állása és az energiaszolgáltatás védelme lényeges összetevői a tagállamok és a Közösség közbiztonságának.
  A
  központi készletező
  szervezetek
  vagy
  szolgálatok
  Közösségen
  belüli létrehozása hozzájárulna e célok költséghatékony megvalósításához
  . Ha a kőolajkészleteket a Közösségen belül bárhol tárolhatja az ebből a célból létrehozott központi szervezet vagy szolgálat,
  a tagállamok számára
  lehetővé
  kell tenni
  , hogy optimálisan és a végfogyasztókra hárított tárolási költségek enyhítésével alakíthassák ki központi készletező szerveik belső jogi jogállását
  és azon feltételeket

  ,

  amelyek alapján készleteik tárolását más tagállamra vagy más készletező szervre bízzák

  .

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| (8a) | A végfelhasználóikra nehezedő pénzügyi teher könnyítése érdekében a tagállamoknak a központi készletezési szervek között szorosabb együttműködésről, valamint regionális készletezési szervek létrehozásáról kell gondoskodniuk. |
| --- | --- |

(8a)

A végfelhasználóikra nehezedő pénzügyi teher könnyítése érdekében a tagállamoknak a központi készletezési szervek között szorosabb együttműködésről, valamint regionális készletezési szervek létrehozásáról kell gondoskodniuk.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| (9) | Tekintettel a kőolajkészletekre vonatkozó közösségi szabályozás céljaira, egyes tagállamok ezekhez hozzáadódó biztonsággal kapcsolatos aggályaira, valamint a tagállamok közötti szigorú és átlátható szolidaritási mechanizmusok kialakítására irányuló szándékra, a központi szervek közvetítő nélküli tevékenységét az adott tagállam területére szükséges korlátozni. |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel a kőolajkészletekre vonatkozó közösségi szabályozás céljaira, egyes tagállamok ezekhez hozzáadódó biztonsággal kapcsolatos aggályaira, valamint a tagállamok közötti szigorú és átlátható szolidaritási mechanizmusok kialakítására irányuló szándékra, a központi szervek közvetítő nélküli tevékenységét az adott tagállam területére szükséges korlátozni.

törölve

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| (12) | A válsághelyzetekkel kapcsolatos politika végrehajtásával összefüggő igények, a tagállami készletezési mechanizmusok
  közelítése
  , valamint annak szükségessége miatt, hogy a készletek mennyisége(különösen válság esetén) áttekinthetőbb legyen, a tagállamoknak
  és a Közösségnek
  az e készletek feletti fokozottabb ellenőrzést lehetővé tevő eszközökkel kell rendelkezniük. |
| --- | --- |

(12)

A válsághelyzetekkel kapcsolatos politika végrehajtásával összefüggő igények, a tagállami készletezési mechanizmusok
  közelítése
  , valamint annak szükségessége miatt, hogy a készletek mennyisége(különösen válság esetén) áttekinthetőbb legyen, a tagállamoknak
  és a Közösségnek
  az e készletek feletti fokozottabb ellenőrzést lehetővé tevő eszközökkel kell rendelkezniük.

| (12) | A válsághelyzetekkel kapcsolatos politika végrehajtásával összefüggő igények, a tagállami készletezési mechanizmusok
  összeegyeztethetőségének biztosítása
  , valamint annak szükségessége miatt, hogy a készletek mennyisége(különösen válság esetén) áttekinthetőbb legyen, a tagállamoknak az e készletek feletti fokozottabb ellenőrzést lehetővé tevő eszközökkel kell rendelkezniük. |
| --- | --- |

(12)

A válsághelyzetekkel kapcsolatos politika végrehajtásával összefüggő igények, a tagállami készletezési mechanizmusok
  összeegyeztethetőségének biztosítása
  , valamint annak szükségessége miatt, hogy a készletek mennyisége(különösen válság esetén) áttekinthetőbb legyen, a tagállamoknak az e készletek feletti fokozottabb ellenőrzést lehetővé tevő eszközökkel kell rendelkezniük.

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| (12a) | Noha elegendő rugalmasságot kell biztosítani a tagállamok számára, hogy megválaszthassák a saját földrajzi és szervezeti jellemzőikhez leginkább illő készletezési szabályokat, minden szükséges mechanizmust be kell vezetni annak lehetővé tétele érdekében, hogy a Bizottságnak bármikor pontos és megbízható adatokat nyújtsanak a készletek szintjéről. |
| --- | --- |

(12a)

Noha elegendő rugalmasságot kell biztosítani a tagállamok számára, hogy megválaszthassák a saját földrajzi és szervezeti jellemzőikhez leginkább illő készletezési szabályokat, minden szükséges mechanizmust be kell vezetni annak lehetővé tétele érdekében, hogy a Bizottságnak bármikor pontos és megbízható adatokat nyújtsanak a készletek szintjéről.

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

12 b preambulumbekezdés (új)

| (12b) | Meg kell erősíteni a tagállamok szerepét a vészhelyzetek esetére szolgáló, kötelező olajkészletek fenntartásában és kezelésében. |
| --- | --- |

(12b)

Meg kell erősíteni a tagállamok szerepét a vészhelyzetek esetére szolgáló, kötelező olajkészletek fenntartásában és kezelésében.

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| (14) | A Közösségen belüli kőolajellátás biztonságának fokozása érdekében indokolt, hogy a
  tagállamok vagy a központi szervek által tulajdonosként megszerzett készleteknek (az úgynevezett “speciális készletek”) – amelyek létrehozására a tagállamok erre vonatkozó döntése alapján kerül sor – mennyisége a válság idején ténylegesen fennálló szükségletekhez igazodjon
  . Ezenkívül szükséges, hogy e készletek jogállása egyedi legyen, amely garantálja teljes rendelkezésre állásukat válság esetén.Ebből a célból az érintett tagállamoknak gondoskodniuk kell az ahhoz szükséges intézkedések meghozataláról, hogy feltétel nélkül kivonják a szóban forgó készleteket a hatósági végrehajtási eljárások hatálya alól. |
| --- | --- |

(14)

A Közösségen belüli kőolajellátás biztonságának fokozása érdekében indokolt, hogy a
  tagállamok vagy a központi szervek által tulajdonosként megszerzett készleteknek (az úgynevezett “speciális készletek”) – amelyek létrehozására a tagállamok erre vonatkozó döntése alapján kerül sor – mennyisége a válság idején ténylegesen fennálló szükségletekhez igazodjon
  . Ezenkívül szükséges, hogy e készletek jogállása egyedi legyen, amely garantálja teljes rendelkezésre állásukat válság esetén.Ebből a célból az érintett tagállamoknak gondoskodniuk kell az ahhoz szükséges intézkedések meghozataláról, hogy feltétel nélkül kivonják a szóban forgó készleteket a hatósági végrehajtási eljárások hatálya alól.

| (14) | A Közösségen belüli kőolajellátás biztonságának fokozása érdekében indokolt, hogy a
  rendelkezésre álló készletek – ezen irányelvvel összhangban – elegendőek legyenek a szükségletek fedezésére legalább a meghatározott időtartamra
  . Ezenkívül szükséges, hogy e készletek jogállása egyedi legyen, amely garantálja teljes rendelkezésre állásukat válság esetén.Ebből a célból az érintett tagállamoknak gondoskodniuk kell az ahhoz szükséges intézkedések meghozataláról, hogy feltétel nélkül kivonják a szóban forgó készleteket a hatósági végrehajtási eljárások hatálya alól. |
| --- | --- |

(14)

A Közösségen belüli kőolajellátás biztonságának fokozása érdekében indokolt, hogy a
  rendelkezésre álló készletek – ezen irányelvvel összhangban – elegendőek legyenek a szükségletek fedezésére legalább a meghatározott időtartamra
  . Ezenkívül szükséges, hogy e készletek jogállása egyedi legyen, amely garantálja teljes rendelkezésre állásukat válság esetén.Ebből a célból az érintett tagállamoknak gondoskodniuk kell az ahhoz szükséges intézkedések meghozataláról, hogy feltétel nélkül kivonják a szóban forgó készleteket a hatósági végrehajtási eljárások hatálya alól.

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| (15) | A jelenlegi helyzetben indokolt a kötelezően az említett központi szervek vagy a tagállamok tulajdonában tárolandó készletek mennyiségének meghatározását az érintett tagállamok független döntésére bízni. |
| --- | --- |

(15)

A jelenlegi helyzetben indokolt a kötelezően az említett központi szervek vagy a tagállamok tulajdonában tárolandó készletek mennyiségének meghatározását az érintett tagállamok független döntésére bízni.

| (15) | A jelenlegi helyzetben indokolt a kötelezően az említett központi szervek vagy a tagállamok tulajdonában tárolandó készletek mennyiségének
  előzetes
  meghatározását az érintett tagállamok független döntésére bízni. |
| --- | --- |

(15)

A jelenlegi helyzetben indokolt a kötelezően az említett központi szervek vagy a tagállamok tulajdonában tárolandó készletek mennyiségének
  előzetes
  meghatározását az érintett tagállamok független döntésére bízni.

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| (18) | Úgy tűnik, a készletekről szóló kimutatásoknak a 2006/67/EK irányelvben szereplő gyakorisága és rendelkezésre bocsátási határideje nem követi a világ más részein létrehozott különböző kőolaj-készletezési rendszerekben kialakított megoldásokat.Az energiaárak növekedésének makrogazdasági hatásairól szóló állásfoglalásában az Európai Parlament kinyilvánította, hogy támogatja a tájékoztatás gyakoribbá tételét. |
| --- | --- |

(18)

Úgy tűnik, a készletekről szóló kimutatásoknak a 2006/67/EK irányelvben szereplő gyakorisága és rendelkezésre bocsátási határideje nem követi a világ más részein létrehozott különböző kőolaj-készletezési rendszerekben kialakított megoldásokat.Az energiaárak növekedésének makrogazdasági hatásairól szóló állásfoglalásában az Európai Parlament kinyilvánította, hogy támogatja a tájékoztatás gyakoribbá tételét.

| (18) | Úgy tűnik, a készletekről szóló kimutatásoknak a 2006/67/EK irányelvben szereplő gyakorisága és rendelkezésre bocsátási határideje nem követi a világ más részein létrehozott különböző kőolaj-készletezési rendszerekben kialakított megoldásokat.Az energiaárak növekedésének makrogazdasági hatásairól szóló állásfoglalásában az Európai Parlament kinyilvánította, hogy támogatja a tájékoztatás gyakoribbá tételét.
  Ugyanakkor biztosítani kell azt, hogy az adatok pontosak legyenek, és ne legyen szükség ezek heti vagy havi korrekciójára, ami továbbra is gyakran előfordul az Európai Unióban. |
| --- | --- |

(18)

Úgy tűnik, a készletekről szóló kimutatásoknak a 2006/67/EK irányelvben szereplő gyakorisága és rendelkezésre bocsátási határideje nem követi a világ más részein létrehozott különböző kőolaj-készletezési rendszerekben kialakított megoldásokat.Az energiaárak növekedésének makrogazdasági hatásairól szóló állásfoglalásában az Európai Parlament kinyilvánította, hogy támogatja a tájékoztatás gyakoribbá tételét.
  Ugyanakkor biztosítani kell azt, hogy az adatok pontosak legyenek, és ne legyen szükség ezek heti vagy havi korrekciójára, ami továbbra is gyakran előfordul az Európai Unióban.

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| (21) | Ugyanebből a célból a statisztikai kimutatások készítésének és közlésének kötelezettségét ki kell terjeszteni a biztonsági és a speciális készleteken kívüli készletekre is, és rendelkezni kell e kimutatások közlésének
  heti
  rendszerességéről. |
| --- | --- |

(21)

Ugyanebből a célból a statisztikai kimutatások készítésének és közlésének kötelezettségét ki kell terjeszteni a biztonsági és a speciális készleteken kívüli készletekre is, és rendelkezni kell e kimutatások közlésének
  heti
  rendszerességéről.

| (21) | Ugyanebből a célból a statisztikai kimutatások készítésének és közlésének kötelezettségét ki kell terjeszteni a biztonsági és a speciális készleteken kívüli készletekre is, és rendelkezni kell e kimutatások közlésének
  havi
  rendszerességéről.
  A kereskedelmi olajkészletekről történő heti jelentéstétel hatékonyságáról szóló megvalósíthatósági tanulmány függvényében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a tagállamok számára előírhassa a heti jelentéstételi kötelezettséget, amennyiben biztosítható, hogy utólag csak kisebb kiigazítások lesznek szükségesek, és hogy ez jelentős előnyökkel jár a piaci átláthatóság tekintetében. |
| --- | --- |

(21)

Ugyanebből a célból a statisztikai kimutatások készítésének és közlésének kötelezettségét ki kell terjeszteni a biztonsági és a speciális készleteken kívüli készletekre is, és rendelkezni kell e kimutatások közlésének
  havi
  rendszerességéről.
  A kereskedelmi olajkészletekről történő heti jelentéstétel hatékonyságáról szóló megvalósíthatósági tanulmány függvényében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a tagállamok számára előírhassa a heti jelentéstételi kötelezettséget, amennyiben biztosítható, hogy utólag csak kisebb kiigazítások lesznek szükségesek, és hogy ez jelentős előnyökkel jár a piaci átláthatóság tekintetében.

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| (23) | A Bizottsággal közölt kimutatásokban előfordulhatnak eltérések vagy tévedések. Indokolt tehát, hogy a Bizottság szolgálatai által alkalmazott vagy megbízott személyek ellenőrizzék a készletek tényleges mennyiségét és a tagállami hatóságok által hivatkozott dokumentumokat. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottsággal közölt kimutatásokban előfordulhatnak eltérések vagy tévedések. Indokolt tehát, hogy a Bizottság szolgálatai által alkalmazott vagy megbízott személyek ellenőrizzék a készletek tényleges mennyiségét és a tagállami hatóságok által hivatkozott dokumentumokat.

| (23) | A Bizottsággal közölt kimutatásokban előfordulhatnak eltérések vagy tévedések. Indokolt tehát, hogy a Bizottság szolgálatai által alkalmazott vagy megbízott személyek
  a kinevezett tagállami ellenőrző hatóságokkal együtt, megalapozott gyanú esetén,
  ellenőrizzék a készletek tényleges mennyiségét és a tagállami hatóságok által hivatkozott dokumentumokat. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottsággal közölt kimutatásokban előfordulhatnak eltérések vagy tévedések. Indokolt tehát, hogy a Bizottság szolgálatai által alkalmazott vagy megbízott személyek
  a kinevezett tagállami ellenőrző hatóságokkal együtt, megalapozott gyanú esetén,
  ellenőrizzék a készletek tényleges mennyiségét és a tagállami hatóságok által hivatkozott dokumentumokat.

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| (25) | Az egyéneknek a személyes adatok tagállamok általi kezelése vonatkozásában való védelmére a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a személyes adatok Bizottság általi kezelése vonatkozásában való védelmére pedig a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet vonatkozik.
  Ezek a jogi aktusok megkövetelik, hogy a személyes adatok kezelése jogszerű célból történjen, és hogy a véletlenül gyűjtött személyes adatokat haladéktalanul semmisítsék meg. |
| --- | --- |

(25)

Az egyéneknek a személyes adatok tagállamok általi kezelése vonatkozásában való védelmére a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a személyes adatok Bizottság általi kezelése vonatkozásában való védelmére pedig a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet vonatkozik.
  Ezek a jogi aktusok megkövetelik, hogy a személyes adatok kezelése jogszerű célból történjen, és hogy a véletlenül gyűjtött személyes adatokat haladéktalanul semmisítsék meg.

| (25) | Az egyéneknek a személyes adatok tagállamok általi kezelése vonatkozásában való védelmére a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a személyes adatok Bizottság általi kezelése vonatkozásában való védelmére pedig a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet vonatkozik.
  Ezen irányelv rendelkezéseit a 95/46/EK irányelv és a 45/2001/EK rendelet rendelkezéseinek sérelme nélkül kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(25)

Az egyéneknek a személyes adatok tagállamok általi kezelése vonatkozásában való védelmére a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a személyes adatok Bizottság általi kezelése vonatkozásában való védelmére pedig a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet vonatkozik.
  Ezen irányelv rendelkezéseit a 95/46/EK irányelv és a 45/2001/EK rendelet rendelkezéseinek sérelme nélkül kell alkalmazni.

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

29 preambulumbekezdés

| (29) | Mivel egyfelől közösségi szinten nincs egységesen meghatározva a speciális készletek kötelező minimális mennyisége, másfelől ez az irányelv számos új mechanizmust vezet be, indokolt végrehajtását a hatályba lépését követően
  viszonylag gyorsan
  értékelni. |
| --- | --- |

(29)

Mivel egyfelől közösségi szinten nincs egységesen meghatározva a speciális készletek kötelező minimális mennyisége, másfelől ez az irányelv számos új mechanizmust vezet be, indokolt végrehajtását a hatályba lépését követően
  viszonylag gyorsan
  értékelni.

| (29) | Mivel egyfelől közösségi szinten nincs egységesen meghatározva a speciális készletek kötelező minimális mennyisége,
  és figyelembe véve az olajpiac átláthatóságának növelését szolgáló – nevezetesen a kereskedelmi olajkészletekről történő heti jelentéstétel útján megvalósuló – intézkedések költségeire és hasznára irányuló jelenlegi tanulmányt,
  másfelől
  pedig
  ez az irányelv számos új mechanizmust vezet be, indokolt végrehajtását a hatályba lépését követően
  legalább három éven belül
  értékelni. |
| --- | --- |

(29)

Mivel egyfelől közösségi szinten nincs egységesen meghatározva a speciális készletek kötelező minimális mennyisége,
  és figyelembe véve az olajpiac átláthatóságának növelését szolgáló – nevezetesen a kereskedelmi olajkészletekről történő heti jelentéstétel útján megvalósuló – intézkedések költségeire és hasznára irányuló jelenlegi tanulmányt,
  másfelől
  pedig
  ez az irányelv számos új mechanizmust vezet be, indokolt végrehajtását a hatályba lépését követően
  legalább három éven belül
  értékelni.

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – e pont

| e) | “a készletek forgalomba hozatalára irányuló hatályos nemzetközi döntés”: a Nemzetközi Energiaügynökség Kormányzótanácsának hatályban lévő olyan döntése, amely valamely
  tagállam
  kőolaj- vagy kőolajtermék-készleteinek forgalomba hozatalára irányul; |
| --- | --- |

e)

“a készletek forgalomba hozatalára irányuló hatályos nemzetközi döntés”: a Nemzetközi Energiaügynökség Kormányzótanácsának hatályban lévő olyan döntése, amely valamely
  tagállam
  kőolaj- vagy kőolajtermék-készleteinek forgalomba hozatalára irányul;

| e) | “a készletek forgalomba hozatalára irányuló hatályos nemzetközi döntés”: a Nemzetközi Energiaügynökség Kormányzótanácsának hatályban lévő olyan döntése, amely
  a Nemzetközi Energiaügynökség
  valamely
  tagállama
  kőolaj- vagy kőolajtermék-készleteinek forgalomba hozatalára irányul; |
| --- | --- |

e)

“a készletek forgalomba hozatalára irányuló hatályos nemzetközi döntés”: a Nemzetközi Energiaügynökség Kormányzótanácsának hatályban lévő olyan döntése, amely
  a Nemzetközi Energiaügynökség
  valamely
  tagállama
  kőolaj- vagy kőolajtermék-készleteinek forgalomba hozatalára irányul;

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 albekezdés – l a pont (új)

| la) | “vészhelyzet”: azon körülmények, amikor a kőolaj- vagy kőolajtermék-ellátás jelentős zavara áll fenn; |
| --- | --- |

la)

“vészhelyzet”: azon körülmények, amikor a kőolaj- vagy kőolajtermék-ellátás jelentős zavara áll fenn;

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 4 bekezdés

(4)   Az ebben a cikkben szereplő kötelezően tárolandó mennyiségek kiszámításának módszerei és módja a 24. cikk(2) bekezdésében említett szabályozási eljárással összhangban módosíthatók.

(4)   Az ebben a cikkben szereplő kötelezően tárolandó mennyiségek kiszámításának módszerei és módja a 24. cikk(2) bekezdésében említett szabályozási eljárással összhangban
  , illetve a szakértőkkel és az érdekeltekkel folytatott konzultációt követően
  módosíthatók.

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 3 bekezdés

(3)   A készletek mennyiségének az(1) és a(2) bekezdésben meghatározott kiszámítási módszerei és módjai a 24. cikk(2) bekezdésében említett szabályozási eljárással összhangban módosíthatók.

(3)   A készletek mennyiségének az(1) és a(2) bekezdésben meghatározott kiszámítási módszerei és módjai a 24. cikk(2) bekezdésében említett szabályozási eljárással összhangban
  , illetve a szakértőkkel és az érdekeltekkel folytatott konzultációt követően
  módosíthatók.

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

(1)   A tagállamok gondoskodnak a területükön található biztonsági és a 9. cikk szerinti speciális készletekhez való fizikai hozzáférésnek és a készletek rendelkezésre állásának folyamatosságáról. Megállapítják az említett készletek azonosításának, könyvelésének és ellenőrzésének azon módszereit, amelyek lehetővé teszik e készletek bármely időpontban való ellenőrzését.Külön könyvelést kell vezetni azokról a biztonsági és speciális készletekről, amelyek a gazdasági szereplők tulajdonában lévő készletek részét képezik vagy e készletekkel együtt vannak tárolva.

(1)   A tagállamok gondoskodnak a területükön található biztonsági és a 9. cikk szerinti speciális készletekhez való fizikai hozzáférésnek és a készletek rendelkezésre állásának folyamatosságáról. Megállapítják az említett készletek azonosításának, könyvelésének és ellenőrzésének azon módszereit, amelyek lehetővé teszik e készletek bármely időpontban való ellenőrzését.
  Ezen intézkedéseket a Bizottság előzetes beleegyezésével határozzák meg.
  Külön könyvelést kell vezetni azokról a biztonsági és speciális készletekről, amelyek a gazdasági szereplők tulajdonában lévő készletek részét képezik vagy e készletekkel együtt vannak tárolva.

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

(1)   Minden tagállam összeállítja és folyamatosan naprakészen vezeti azoknak a saját célra tárolt biztonsági készleteknek a részletes jegyzékét, amelyek nem tartoznak a 9. cikk szerinti speciális készletek körébe. Ez a jegyzék elsősorban
  azokat az
  adatokat tartalmazza,
  amelyek lehetővé teszik
  a szóban forgó
  készletek pontos helyének megállapítását
  , valamint azok mennyiségének, tulajdonosának és az energiastatisztikáról szóló,
  ...-i .../.../EK
  európai parlamenti és tanácsi rendelet C. melléklete 3.1. pontja első bekezdése szerinti pontos
  jellegének meghatározását
  .

(1)   Minden tagállam összeállítja és
  havi rendszerességgel
  folyamatosan naprakészen vezeti azoknak a saját célra tárolt biztonsági készleteknek a részletes jegyzékét, amelyek nem tartoznak a 9. cikk szerinti speciális készletek körébe. Ez a jegyzék elsősorban
  a raktárral, finomító üzemmel, illetve tároló-létesítményekkel kapcsolatos
  adatokat tartalmazza,
  ahova
  a szóban forgó
  készleteket elhelyezik
  , valamint azok mennyiségének, tulajdonosának és az energiastatisztikáról szóló,
  2008. október 22-i 1099/2008/EK
  európai parlamenti és tanácsirendelet (2) C. melléklete 3.1. pontja első bekezdése szerinti pontos
  jellegét
  .

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

Az érintett tagállam a naptári év utolsó napján tárolt készletek jegyzékének másolatát megküldi a Bizottságnak, azon naptári évet követő
  harminc
  napon belül, amelyre a jegyzék vonatkozik.

Az érintett tagállam a naptári év utolsó napján tárolt készletek jegyzékének másolatát megküldi a Bizottságnak, azon naptári évet követő
  negyvenöt
  napon belül, amelyre a jegyzék vonatkozik.

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 3 a albekezdés (új)

A Bizottság biztosítja a jegyzékben foglalt egyedi adatok bizalmasságának megőrzését.

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

Abban az esetben, ha egy megállapodás e kötelezettséget átruházza arra a tagállamra, amelynek területén a készletek találhatók, vagy az említett tagállam által létrehozott központi készletezési szervre, ennek a megállapodásnak olyan rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek meghatározzák:

| a) | a tagállam vagy a központi készletezési szerv arra irányuló felelősségét, hogy bármikor pontos adatokat biztosítson a készletek szintjéről; |
| --- | --- |

a)

a tagállam vagy a központi készletezési szerv arra irányuló felelősségét, hogy bármikor pontos adatokat biztosítson a készletek szintjéről;

| b) | a területén megszerzett, létrehozott, fenntartott vagy kezelt biztonsági készleteknek az e feladatokat átruházó tagállamhoz való juttatására vonatkozó időkeretet; |
| --- | --- |

b)

a területén megszerzett, létrehozott, fenntartott vagy kezelt biztonsági készleteknek az e feladatokat átruházó tagállamhoz való juttatására vonatkozó időkeretet;

| c) | hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat arra az esetre, ha a tagállam vagy a központi készletezési szerv nem teljesíti a megállapodásban foglalt feltételeket. |
| --- | --- |

c)

hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat arra az esetre, ha a tagállam vagy a központi készletezési szerv nem teljesíti a megállapodásban foglalt feltételeket.

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 4 bekezdés – b pont

| b) | legalább
  hat
  hónappal azelőtt, hogy felkínálja szolgáltatásait a gazdasági szereplőknek, nyilvánosságra kell hoznia az erre vonatkozó feltételeket. |
| --- | --- |

b)

legalább
  hat
  hónappal azelőtt, hogy felkínálja szolgáltatásait a gazdasági szereplőknek, nyilvánosságra kell hoznia az erre vonatkozó feltételeket.

| b) | legalább
  három
  hónappal azelőtt, hogy felkínálja szolgáltatásait a gazdasági szereplőknek, nyilvánosságra kell hoznia az erre vonatkozó feltételeket. |
| --- | --- |

b)

legalább
  három
  hónappal azelőtt, hogy felkínálja szolgáltatásait a gazdasági szereplőknek, nyilvánosságra kell hoznia az erre vonatkozó feltételeket.

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés - b pont

| b) | egy vagy több olyan központi készletező szervnek,amely(ek)képesek ilyen készleteket tárolni, vagy |
| --- | --- |

b)

egy vagy több olyan központi készletező szervnek,amely(ek)képesek ilyen készleteket tárolni, vagy

| b) | egy vagy több olyan központi készletező szervnek, amely(ek) képesek ilyen készleteket tárolni
  feltéve
  ,
  hogy az érintett tagállam és a készleteket a későbbiekben tároló tagállam szerződést köt egymással,
  vagy |
| --- | --- |

b)

egy vagy több olyan központi készletező szervnek, amely(ek) képesek ilyen készleteket tárolni
  feltéve
  ,
  hogy az érintett tagállam és a készleteket a későbbiekben tároló tagállam szerződést köt egymással,
  vagy

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

(1)   A tagállamok
  visszavonhatatlan
  kötelezettséget vállalhatnak arra, hogy fogyasztási napok számában meghatározott minimális mennyiségű, és az ebben a cikkben szereplő feltételeknek megfelelő kőolajkészleteket(a továbbiakban: speciális készletek) tárolnak.

(1)   A tagállamok kötelezettséget vállalhatnak arra, hogy fogyasztási napok számában meghatározott minimális mennyiségű, és az ebben a cikkben szereplő feltételeknek megfelelő kőolajkészleteket(a továbbiakban: speciális készletek) tárolnak.

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés – bevezetés

(3)   Speciális készletek kizárólag az alábbi, az
  energiastatisztikáról szóló, ...-i .../.../EK európai parlamenti és tanácsi
  rendelet B. melléklete 4. pontjában meghatározott
  termékekből tárolhatók
  :

(3)   Speciális készletek kizárólag az alábbi
  termékekből tárolhatók
  ,
  amelyeknek meg kell felelniük a különösen
  az
  1099/2008/EK
  rendelet B. melléklete 4. pontjában meghatározott
  üzemanyagokra vonatkozó normákról és a környezetvédelemről szóló közösségi jogszabályoknak
  :

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés

(5)   A speciális készletek tárolását elhatározó tagállam értesíti a Bizottságot arról, hogy mely termékekből
  és
  milyen mennyiségben vállalja
  visszavonhatatlanul
  állandó készletek tárolását; az értesítést közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjában.Az értesítésben megadott minimális mennyiség egységesen alkalmazandó a tagállam által tárolt speciális készletek valamennyi típusára.

(5)   A speciális készletek tárolását elhatározó tagállam értesíti a Bizottságot arról, hogy mely termékekből
  ,
  milyen mennyiségben
  és mely időtartamra
  vállalja
  az
  állandó készletek tárolását; az értesítést közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjában.Az értesítésben megadott minimális mennyiség egységesen alkalmazandó a tagállam által tárolt speciális készletek valamennyi típusára.

Módosítás 38

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

(1)   Minden tagállam részletes és folyamatosan naprakésszé tett jegyzéket vezet a területén tárolt valamennyi speciális készletről.Ez a jegyzék különösen azokat az adatokat tartalmazza, amelyek
  lehetővé teszik
  a szóban forgó
  készletek pontos helyének meghatározását
  .

(1)   Minden tagállam részletes és
  havi rendszerességgel
  folyamatosan naprakésszé tett jegyzéket vezet a területén tárolt valamennyi speciális készletről.Ez a jegyzék különösen azokat az adatokat tartalmazza, amelyek a
  raktárral, finomító üzemmel vagy a tárolási lehetőségekkel kapcsolatosak, ahova a
  szóban forgó
  készleteket elhelyezik
  .

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

A tagállam a vonatkozó kérelem beérkezésétől számított
  nyolc
  napon belül megküldi a Bizottság szolgálatainak az általuk kért jegyzék másolatát;a jegyzékmásolatok megküldését azon évet követő
  tíz
  évig lehet kérni, amelyre a kért adatok vonatkoznak.

A tagállam a vonatkozó kérelem beérkezésétől számított
  tíz munkanapon
  belül megküldi a Bizottság szolgálatainak az általuk kért jegyzék másolatát;a jegyzékmásolatok megküldését azon évet követő
  három
  évig lehet kérni, amelyre a kért adatok vonatkoznak.

Módosítás 40

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 1 a bekezdés (új)

A tagállamok és valamely központi készletezési szerv között létrejött valamennyi megállapodásnak olyan rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek meghatározzák

| a) | a tagállam vagy a központi készletezési szerv azon felelősségét, hogy bármikor pontos adatokat biztosítson a készletek szintjéről; |
| --- | --- |

a)

a tagállam vagy a központi készletezési szerv azon felelősségét, hogy bármikor pontos adatokat biztosítson a készletek szintjéről;

| b) | a területén megszerzett, létrehozott, fenntartott vagy kezelt biztonsági készleteknek az e feladatokat átruházó tagállamhoz való juttatására vonatkozó időkeretet; |
| --- | --- |

b)

a területén megszerzett, létrehozott, fenntartott vagy kezelt biztonsági készleteknek az e feladatokat átruházó tagállamhoz való juttatására vonatkozó időkeretet;

| c) | hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat arra az esetre, ha a tagállam vagy a központi készletezési szerv nem teljesíti a megállapodásban foglalt feltételeket. |
| --- | --- |

c)

hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat arra az esetre, ha a tagállam vagy a központi készletezési szerv nem teljesíti a megállapodásban foglalt feltételeket.

Módosítás 41

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk

1.   A tagállamok közlik a Bizottsággal a területükön tárolt kereskedelmi készletek mennyiségéről
  hetente
  készített statisztikai kimutatásokat.Ennek során gondoskodnak az adatok bizalmas jellegének védelméről, és tartózkodnak a szóban forgó készletek tulajdonosai nevének említésétől.

(1)   A tagállamok közlik a Bizottsággal a területükön tárolt kereskedelmi készletek mennyiségéről
  havonta
  készített statisztikai kimutatásokat.Ennek során gondoskodnak az adatok bizalmas jellegének védelméről, és tartózkodnak a szóban forgó készletek tulajdonosai nevének említésétől.

2.   A Bizottság a tagállamok által neki küldött kimutatások alapján
  hetente
  statisztikai kimutatást készít a Közösség területén tárolt kereskedelmi készletekről, megjelölve az összesített mennyiségeket.

(2)   A Bizottság a tagállamok által neki küldött kimutatások alapján
  havonta
  statisztikai kimutatást készít a Közösség területén tárolt kereskedelmi készletekről, megjelölve az összesített mennyiségeket.

3.   A Bizottság a 24. cikk(2) bekezdésében említett szabályozási eljárással összhangban megállapítja az(1) és a(2) bekezdés végrehajtásának szabályait.

(3)   A Bizottság a 24. cikk(2) bekezdésében említett szabályozási eljárással összhangban megállapítja az(1) és a(2) bekezdés végrehajtásának szabályait.

(3a)
     
  Ha a hetente készített statisztikai kimutatások megvalósíthatóságára és hatékonyságára vonatkozó mélyreható elemzés azt igazolja, hogy ezek jelentős előnyökkel járnak a piaci átláthatóság tekintetében, továbbá hogy az ily módon szerzett adatok jelentősebb utólagos kiigazítást nem kívánnak meg, a Bizottság a 23. cikkben említett felülvizsgálatot követően a havi rendszeresség helyett előírhatja a hetente készített statisztikai kimutatást.

Módosítás 42

Irányelvre irányuló javaslat

19 cikk – 1 bekezdés

(1)   A Bizottság szolgálatai
  bármikor
  ellenőrizhetik a tagállamokban a biztonsági és a speciális készleteket. Az ellenőrzések előkészítése során tanácsot kérhetnek az egyeztető csoporttól.

(1)   A Bizottság szolgálatai
  alapos gyanú esetén
  ellenőrizhetik a tagállamokban a biztonsági és a speciális készleteket. Az ellenőrzések előkészítése során tanácsot kérhetnek az egyeztető csoporttól.

Módosítás 43

Irányelvre irányuló javaslat

19 cikk – 2 bekezdés

(2)   Az(1) bekezdésben említett ellenőrzések nem irányulhatnak személyes adatok
  gyűjtésére
  . Az ellenőrzések során felmerülő személyes adatokat nem lehet összegyűjteni, sem figyelembe venni; ha összegyűjtésükre véletlenül mégis sor kerül, haladéktalanul meg kell semmisíteni őket.

(2)   Az(1) bekezdésben említett ellenőrzések nem irányulhatnak személyes adatok
  feldolgozására
  . Az ellenőrzések során felmerülő személyes adatokat nem lehet összegyűjteni, sem figyelembe venni; ha összegyűjtésükre véletlenül mégis sor kerül, haladéktalanul meg kell semmisíteni őket.

Módosítás 44

Irányelvre irányuló javaslat

19 cikk – 4 bekezdés

(4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az (1) bekezdésben említett ellenőrzések során a területükön lévő biztonsági és speciális készletek tárolásáért és kezeléséért felelős személyek együttműködjenek a Bizottság szolgálatai által alkalmazott vagy megbízott személyekkel.

(4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az (1) bekezdésben említett ellenőrzések során a területükön lévő biztonsági és speciális készletek tárolásáért és kezeléséért felelős személyek együttműködjeneka Bizottság szolgálatai által alkalmazott vagy megbízott
  , felhatalmazással rendelkező
  személyekkel.

Módosítás 45

Irányelvre irányuló javaslat

19 cikk – 7 bekezdés

(7)   A tagállamok meghozzák az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a biztonsági és a speciális készletekkel kapcsolatos adatokat, nyilvántartásokat, kimutatásokat és dokumentumokat legalább
  tíz
  évig megőrizzék.

(7)   A tagállamok meghozzák az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a biztonsági és a speciális készletekkel kapcsolatos adatokat, nyilvántartásokat, kimutatásokat és dokumentumokat legalább
  három
  évig megőrizzék.

Módosítás 46

Irányelvre irányuló javaslat

21 cikk – 3 és 4 bekezdés

(3)   Ha van hatályos nemzetközi döntés a készletek forgalomba hozataláról, akkor minden érintett tagállam felhasználhatja a biztonsági és a speciális készleteit az ebből a döntésből fakadó nemzetközi kötelezettségei teljesítésére.Ilyen esetekben a tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot, amely összehívhatja az egyeztető csoport ülését, vagy elektronikus úton ennek tagjaihoz fordulhat, különösen a forgalomba hozatal hatásainak értékelése céljából.

(3)   
  A Bizottság szorosan együttműködik más nemzetközi szervezetekkel, amelyek hatáskörrel rendelkeznek a készletek forgalomba hozatalára vonatkozó döntés meghozatalára, és világszerte megerősíti e kérdések többoldalú és kétoldalú koordinálását.
  Ha van hatályos nemzetközi döntés a készletek forgalomba hozataláról, akkor minden érintett tagállam felhasználhatja a biztonsági és a speciális készleteit az ebből a döntésből fakadó nemzetközi kötelezettségei teljesítésére.Ilyen esetekben a tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot, amely összehívhatja az egyeztető csoport ülését, vagy elektronikus úton ennek tagjaihoz fordulhat, különösen a forgalomba hozatal hatásainak értékelése céljából.

(4)   Ha nehézségek adódnak a Közösség vagy egy tagállam kőolaj- vagy kőolajtermék-ellátásában, a Bizottság valamely tagállam kérelmére vagy saját kezdeményezésére a lehető leghamarabb összehívja az egyeztető csoport ülését.Az egyeztető csoport megvizsgálja a kialakult helyzetet. A Bizottság megállapítja, hogy bekövetkezett-e az ellátás súlyos mértékű megszakadása.

(4)   Ha nehézségek adódnak a Közösség vagy egy tagállam kőolaj- vagy kőolajtermék-ellátásában, a Bizottság valamely tagállam kérelmére vagy saját kezdeményezésére a lehető leghamarabb összehívja az egyeztető csoport ülését.
  Minden tagállam gondoskodik arról, hogy az ülés összehívását követően 24 órán belül személyesen vagy elektronikus úton képviseltetni tudja magát az egyeztető csoport ülésén.
  Az egyeztető csoport
  a tagállamok közötti szolidaritás elvére vonatkozó kötelezettségvállalás, valamint a gazdasági és társadalmi hatás objektív értékelése alapján
  megvizsgálja a kialakult helyzetet. A Bizottság
  az egyeztető csoport véleménye alapján
  megállapítja, hogy bekövetkezett-e az ellátás súlyos mértékű megszakadása.

Ha a Bizottság megállapítja az ellátás súlyos mértékű megszakadását, akkor engedélyezheti az érintett tagállamok által e célból javasolt mennyiségek egy részének vagy egészének forgalomba hozatalát.

Ha a Bizottság megállapítja az ellátás súlyos mértékű megszakadását, akkor engedélyezheti az érintett tagállamok által e célból javasolt mennyiségek egy részének vagy egészének forgalomba hozatalát.

Módosítás 47

Irányelvre irányuló javaslat

23 cikk

A Bizottság a hatályba lépését követő három éven belül értékeli az irányelv alkalmazását; ennek keretében különösen azt vizsgálja meg, hogy indokolt-e valamennyi tagállam számára kötelezően tárolandó minimális mennyiséget előírni a speciális készletek vonatkozásában.

A Bizottság a hatályba lépését követő legkésőbb három éven belül értékeli az irányelv alkalmazását; ennek keretében különösen azt vizsgálja meg, hogy

| a) | a készletekre vonatkozó adatok pontosak és időben beérkeztek-e; |
| --- | --- |

a)

a készletekre vonatkozó adatok pontosak és időben beérkeztek-e;

| b) | a kereskedelmi olajkészletek szintjéről heti vagy havi rendszerességgel tegyenek jelentést; |
| --- | --- |

b)

a kereskedelmi olajkészletek szintjéről heti vagy havi rendszerességgel tegyenek jelentést;

| c) | indokolt-e valamennyi tagállam számára
  hosszabb időszakra vonatkozóan,
  kötelezően tárolandó minimális mennyiséget előírni a speciális készletek vonatkozásában. |
| --- | --- |

c)

indokolt-e valamennyi tagállam számára
  hosszabb időszakra vonatkozóan,
  kötelezően tárolandó minimális mennyiséget előírni a speciális készletek vonatkozásában.

Módosítás 48

Irányelvre irányuló javaslat

26 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 20... december 31-ig megfeleljenek.E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot haladéktalanul közlik a Bizottsággal.

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 20... december 31-ig megfeleljenek
  , kivéve azon tagállamokat, amelyekre az uniós csatlakozásról szóló szerződés értelmében kőolaj- vagy kőolajtermékeik tartalékképzésére átmeneti időszak alkalmazandó, és amelyek számára a végrehajtás határidejét az átmeneti időszak lejáratának időpontjában szabták meg
  .E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot haladéktalanul közlik a Bizottsággal.

Módosítás 49

Irányelvre irányuló javaslat

III. melléklet – 11 bekezdés

A számítás során a tagállamok
  10 %-kal
  csökkentik az előbbiek szerint kiszámított mennyiséget.Ezt a csökkentést az adott számítás során figyelembe vett mennyiségek összesített értékére kell alkalmazni.

A számítás során a tagállamok
  5 %-kal
  csökkentik az előbbiek szerint kiszámított mennyiséget.Ezt a csökkentést az adott számítás során figyelembe vett mennyiségek összesített értékére kell alkalmazni.

---

(1)  
  Bulgária, Ciprus, Észtország, Lettország, Litvánia, Málta, Románia és Szlovénia.

(2)  
  HL L 304., 2008.11.14., 1. o.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/174 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/174

---

2009. április 22., szerdaA létfontosságú infrastruktúrák figyelmeztető információs hálózata *

P6_TA(2009)0227

Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a létfontosságú infrastruktúrák figyelmeztető információs hálózatáról (CIWIN) szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0676 – C6-0399/2008 – 2008/0200(CNS))

2010/C 184 E/41

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0676),

tekintettel az EK-Szerződés 308. cikkére és az Euratom-Szerződés 203. cikkére, amelyek alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0399/2008),

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapról szóló véleményére,

tekintettel eljárási szabályzata 51. és 35. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0228/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | felkéri a Bizottságot, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően abban az esetben, ha a Tanács nem hozott határozatot e tekintetben, vegye figyelembe a 196. cikk (Polgári védelem) e javaslat jogalapjaként való alkalmazásának lehetőségét, és szükség esetén mérlegelje egy javaslat benyújtását a Parlamentnek; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Bizottságot, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően abban az esetben, ha a Tanács nem hozott határozatot e tekintetben, vegye figyelembe a 196. cikk (Polgári védelem) e javaslat jogalapjaként való alkalmazásának lehetőségét, és szükség esetén mérlegelje egy javaslat benyújtását a Parlamentnek;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Határozatra irányuló javaslat


  1 preambulumbekezdés |
| (1) | tekintettel az Európai Parlament véleményére, mivel: A Tanács által 2004 decemberében elfogadott, „A terrortámadások megelőzése, felkészülés és válaszadás” című következtetések, valamint „a terrorfenyegetések és –támadások következményeivel kapcsolatos EU szolidaritási program” támogatta a Bizottság azon szándékát, hogy javaslatot tegyen a létfontosságú infrastruktúrák védelmére vonatkozó európai programra, és jóváhagyta a CIWIN Bizottság általi felállítását (1). |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Határozatra irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

(1)

tekintettel az Európai Parlament véleményére, mivel: A Tanács által 2004 decemberében elfogadott, „A terrortámadások megelőzése, felkészülés és válaszadás” című következtetések, valamint „a terrorfenyegetések és –támadások következményeivel kapcsolatos EU szolidaritási program” támogatta a Bizottság azon szándékát, hogy javaslatot tegyen a létfontosságú infrastruktúrák védelmére vonatkozó európai programra, és jóváhagyta a CIWIN Bizottság általi felállítását (1).

| (1) | tekintettel az Európai Parlament véleményére, mivel: A Tanács által 2004 decemberében elfogadott, „A terrortámadások megelőzése, felkészülés és válaszadás” című következtetések, valamint „a terrorfenyegetések és –támadások következményeivel kapcsolatos EU szolidaritási program” támogatta a Bizottság azon szándékát, hogy javaslatot tegyen a létfontosságú infrastruktúrák védelmére vonatkozó európai programra, és jóváhagyta a CIWIN Bizottság általi felállítását (2). |
| --- | --- |

(1)

tekintettel az Európai Parlament véleményére, mivel: A Tanács által 2004 decemberében elfogadott, „A terrortámadások megelőzése, felkészülés és válaszadás” című következtetések, valamint „a terrorfenyegetések és –támadások következményeivel kapcsolatos EU szolidaritási program” támogatta a Bizottság azon szándékát, hogy javaslatot tegyen a létfontosságú infrastruktúrák védelmére vonatkozó európai programra, és jóváhagyta a CIWIN Bizottság általi felállítását (2).

Módosítás 2

Határozatra irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| (4) | Európában a létfontosságú infrastruktúrákat érintő számos váratlan esemény, például a 2006-os európai áramszünet nyilvánvalóvá tette, hogy
  a váratlan események megelőzése vagy kiterjedésük korlátozása
  érdekében jobb és hatékonyabb információcserére van szükség. |
| --- | --- |

(4)

Európában a létfontosságú infrastruktúrákat érintő számos váratlan esemény, például a 2006-os európai áramszünet nyilvánvalóvá tette, hogy
  a váratlan események megelőzése vagy kiterjedésük korlátozása
  érdekében jobb és hatékonyabb információcserére van szükség.

| (4) | Európában a létfontosságú infrastruktúrákat érintő számos váratlan esemény, például a 2006-os európai áramszünet nyilvánvalóvá tette, hogy
  az ehhez hasonló váratlan eseményekre való felkészülés, illetve ezek megismétlődésének elkerülése
  érdekében jobb és hatékonyabb információcserére
  és az egyes tagállamok gyakorlatának alaposabb ismeretére
  van szükség. |
| --- | --- |

(4)

Európában a létfontosságú infrastruktúrákat érintő számos váratlan esemény, például a 2006-os európai áramszünet nyilvánvalóvá tette, hogy
  az ehhez hasonló váratlan eseményekre való felkészülés, illetve ezek megismétlődésének elkerülése
  érdekében jobb és hatékonyabb információcserére
  és az egyes tagállamok gyakorlatának alaposabb ismeretére
  van szükség.

Módosítás 3

Határozatra irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| (5) | Indokolt egy olyan információs rendszer létrehozása, amely a
  létfontosságú infrastruktúrák védelme (
  CIP
  )
  terén lehetővé teszi a tagállamok számára az információk
  és a riasztások
  cseréjét, a CIP-párbeszéd erősítését, valamint hozzájárul a nemzetek szerint szétszórt és megosztott CIP kutatási programok integrációjának és jobb összehangolásának előmozdításához. |
| --- | --- |

(5)

Indokolt egy olyan információs rendszer létrehozása, amely a
  létfontosságú infrastruktúrák védelme (
  CIP
  )
  terén lehetővé teszi a tagállamok számára az információk
  és a riasztások
  cseréjét, a CIP-párbeszéd erősítését, valamint hozzájárul a nemzetek szerint szétszórt és megosztott CIP kutatási programok integrációjának és jobb összehangolásának előmozdításához.

| (5) | Indokolt
  ezért
  egy olyan információs rendszer létrehozása, amely a CIP terén lehetővé teszi a tagállamok számára az információk cseréjét, a CIP-párbeszéd erősítését, valamint hozzájárul a nemzetek szerint szétszórt és megosztott CIP kutatási programok integrációjának és jobb összehangolásának előmozdításához. |
| --- | --- |

(5)

Indokolt
  ezért
  egy olyan információs rendszer létrehozása, amely a CIP terén lehetővé teszi a tagállamok számára az információk cseréjét, a CIP-párbeszéd erősítését, valamint hozzájárul a nemzetek szerint szétszórt és megosztott CIP kutatási programok integrációjának és jobb összehangolásának előmozdításához.

Módosítás 4

Határozatra irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| (6) | A CIWIN az Európai Unióban a CIP javulásához egy olyan információs rendszerrel járul hozzá, amely megkönnyítheti a tagállamok közötti együttműködést, valamint a Közösségben a létfontosságú infrastruktúrákra vonatkozó információk keresése tekintetében az időigényes módszerekkel szemben hatékony és gyors alternatívát kínál. |
| --- | --- |

(6)

A CIWIN az Európai Unióban a CIP javulásához egy olyan információs rendszerrel járul hozzá, amely megkönnyítheti a tagállamok közötti együttműködést, valamint a Közösségben a létfontosságú infrastruktúrákra vonatkozó információk keresése tekintetében az időigényes módszerekkel szemben hatékony és gyors alternatívát kínál.

| (6) | A CIWIN az Európai Unióban a CIP javulásához egy olyan információs rendszerrel járul hozzá, amely megkönnyítheti a tagállamok közötti együttműködést
  és koordinációt
  , valamint a Közösségben a létfontosságú infrastruktúrákra vonatkozó információk keresése tekintetében az időigényes módszerekkel szemben hatékony és gyors alternatívát kínál.
  Különösen ösztönzi az információk, a bevált módszerek és a tapasztalatok tagállamok közötti cseréjének és terjesztésének megkönnyítésére irányuló megfelelő intézkedések kialakítását. |
| --- | --- |

(6)

A CIWIN az Európai Unióban a CIP javulásához egy olyan információs rendszerrel járul hozzá, amely megkönnyítheti a tagállamok közötti együttműködést
  és koordinációt
  , valamint a Közösségben a létfontosságú infrastruktúrákra vonatkozó információk keresése tekintetében az időigényes módszerekkel szemben hatékony és gyors alternatívát kínál.
  Különösen ösztönzi az információk, a bevált módszerek és a tapasztalatok tagállamok közötti cseréjének és terjesztésének megkönnyítésére irányuló megfelelő intézkedések kialakítását.

Módosítás 5

Határozatra irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| (6a) | A CIWIN első értékelésének tartalmaznia kell annak részletes elemzését, hogy szükséges-e további funkció, nevezetesen a sürgősségi riasztórendszer műszaki megoldásainak felvétele a CIWIN keretei közé. Ez a funkció lehetővé teszi a tagállamok és a Bizottság számára, hogy a létfontosságú infrastruktúrákat érintő közvetlen kockázatokról és veszélyekről valamennyi szükséges biztonsági követelmény figyelembevételével riasztásokat küldjenek. |
| --- | --- |

(6a)

A CIWIN első értékelésének tartalmaznia kell annak részletes elemzését, hogy szükséges-e további funkció, nevezetesen a sürgősségi riasztórendszer műszaki megoldásainak felvétele a CIWIN keretei közé. Ez a funkció lehetővé teszi a tagállamok és a Bizottság számára, hogy a létfontosságú infrastruktúrákat érintő közvetlen kockázatokról és veszélyekről valamennyi szükséges biztonsági követelmény figyelembevételével riasztásokat küldjenek.

Módosítás 6

Határozatra irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| (7) | A CIWIN-nek különösen elő kell segítenie a bevált gyakorlatok biztonságos cseréjének megkönnyítésére irányuló megfelelő intézkedéseket, valamint eszközként kell szolgálnia a közvetlen veszélyekre vonatkozó információk és riasztások biztonságos módon történő továbbításához. |
| --- | --- |

(7)

A CIWIN-nek különösen elő kell segítenie a bevált gyakorlatok biztonságos cseréjének megkönnyítésére irányuló megfelelő intézkedéseket, valamint eszközként kell szolgálnia a közvetlen veszélyekre vonatkozó információk és riasztások biztonságos módon történő továbbításához.

törölve

Módosítás 7

Határozatra irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| (8) | A CIWIN-nek
  el kell kerülnie
  a párhuzamosságot és valamennyi meglévő ágazati sürgősségi riasztórendszer különleges jellemzőire, szakértelmére, elrendezésére és szakterületeire figyelemmel
  kell lennie
  . |
| --- | --- |

(8)

A CIWIN-nek
  el kell kerülnie
  a párhuzamosságot és valamennyi meglévő ágazati sürgősségi riasztórendszer különleges jellemzőire, szakértelmére, elrendezésére és szakterületeire figyelemmel
  kell lennie
  .

| (8) | Az új információs rendszer fejlesztése és értékelése során a tagállamoknak és a Bizottságnak biztosítaniuk kell, hogy
  a CIWIN
  elkerülje
  a párhuzamosságot és valamennyi meglévő ágazati sürgősségi riasztórendszer különleges jellemzőire, szakértelmére, elrendezésére és szakterületeire figyelemmel
  legyen
  . |
| --- | --- |

(8)

Az új információs rendszer fejlesztése és értékelése során a tagállamoknak és a Bizottságnak biztosítaniuk kell, hogy
  a CIWIN
  elkerülje
  a párhuzamosságot és valamennyi meglévő ágazati sürgősségi riasztórendszer különleges jellemzőire, szakértelmére, elrendezésére és szakterületeire figyelemmel
  legyen
  .

Módosítás 8

Határozatra irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| (10) | A tagállamokban a létfontosságú infrastruktúrák kölcsönös függősége és a tagállamok CIP-szintjének különbözősége miatt a CIP-re vonatkozó információk
  és riasztások
  cseréje tekintetében egy horizontális és ágazatokat átfogó közösségi eszköz növelné a polgárok biztonságát. |
| --- | --- |

(10)

A tagállamokban a létfontosságú infrastruktúrák kölcsönös függősége és a tagállamok CIP-szintjének különbözősége miatt a CIP-re vonatkozó információk
  és riasztások
  cseréje tekintetében egy horizontális és ágazatokat átfogó közösségi eszköz növelné a polgárok biztonságát.

| (10) | A tagállamokban a létfontosságú infrastruktúrák kölcsönös függősége és a
  létfontosságú infrastruktúrák védelmének (
  CIP
  )
  tagállamonként eltérő szintje miatt a CIP-re vonatkozó információk cseréje tekintetében egy horizontális és ágazatokat átfogó közösségi eszköz növelné a polgárok biztonságát. |
| --- | --- |

(10)

A tagállamokban a létfontosságú infrastruktúrák kölcsönös függősége és a
  létfontosságú infrastruktúrák védelmének (
  CIP
  )
  tagállamonként eltérő szintje miatt a CIP-re vonatkozó információk cseréje tekintetében egy horizontális és ágazatokat átfogó közösségi eszköz növelné a polgárok biztonságát.

Módosítás 9

Határozatra irányuló javaslat

10 a preambulumbekezdés (új)

| (10a) | A polgári védelemhez kapcsolódó intézkedések elfogadását az EK-Szerződés 3. cikke (1) bekezdésének u) pontja a közösségi tevékenységek közé sorolja. Ezért a CIWIN létrehozása elengedhetetlen annak érdekében, hogy a Közösség megvalósítsa a Szerződésben meghatározott célokat. |
| --- | --- |

(10a)

A polgári védelemhez kapcsolódó intézkedések elfogadását az EK-Szerződés 3. cikke (1) bekezdésének u) pontja a közösségi tevékenységek közé sorolja. Ezért a CIWIN létrehozása elengedhetetlen annak érdekében, hogy a Közösség megvalósítsa a Szerződésben meghatározott célokat.

Módosítás 11

Határozatra irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| (17) | Ez a határozat tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja
  a különösen
  az Európai Unió Alapjogi
  Chartája által elismert
  elveket, |
| --- | --- |

(17)

Ez a határozat tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja
  a különösen
  az Európai Unió Alapjogi
  Chartája által elismert
  elveket,

| (17 ) | Ez a határozat tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja
  az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkében elismert és
  az Európai Unió Alapjogi
  Chartájában tükröződő
  elveket, |
| --- | --- |

(17 )

Ez a határozat tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja
  az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkében elismert és
  az Európai Unió Alapjogi
  Chartájában tükröződő
  elveket,

Módosítás 12

Határozatra irányuló javaslat

1. cikk

E határozat egy biztonságos információs
  ,
  kommunikációs
  és riasztórendszert
  hoz létre, a létfontosságú infrastruktúrák figyelmeztető információs hálózatát (CIWIN), amelynek célja, hogy a CIP-pel kapcsolatos veszélyek mérséklése érdekében támogassa a tagállamokat a
  közös veszélyekre,
  sebezhetőségi pontokra, valamint a megfelelő intézkedésekre és stratégiákra vonatkozó információk cseréjében.

E határozat egy biztonságos információs
  és
  kommunikációs
  rendszert
  hoz létre, a létfontosságú infrastruktúrák figyelmeztető információs hálózatát (CIWIN), amelynek célja, hogy a CIP-pel kapcsolatos veszélyek mérséklése érdekében támogassa a tagállamokat a sebezhetőségi pontokra, valamint a megfelelő intézkedésekre és stratégiákra vonatkozó információk cseréjében.

Módosítás 13

Határozatra irányuló javaslat

2 cikk – 2 albekezdés

„létfontosságú infrastruktúra”: a tagállamokban lévő olyan eszközök, rendszerek, illetve azok részei, amelyek elengedhetetlenek a létfontosságú társadalmi feladatok ellátásához, ideértve az egészségügyet, a biztonságot, valamint az emberek gazdasági és társadalmi jólétét is, és amelyeknek megzavarása vagy megsemmisítése e feladatok folyamatos ellátásának hiánya miatt jelentős következményekkel járna valamely tagállamban.

„létfontosságú infrastruktúra”: a tagállamokban lévő olyan eszközök, rendszerek, illetve azok részei, amelyek elengedhetetlenek a létfontosságú társadalmi feladatok ellátásához, ideértve az egészségügyet, a biztonságot,
  az ellátási láncot,
  valamint az emberek gazdasági és társadalmi jólétét is, és amelyeknek megzavarása vagy megsemmisítése e feladatok folyamatos ellátásának hiánya miatt jelentős következményekkel járna valamely tagállamban.

Módosítás 14

Határozatra irányuló javaslat

2 cikk – 3 albekezdés

„részt vevő tagállam”: a Bizottsággal egyetértési megállapodást aláíró tagállam.

törölve

Módosítás 15

Határozatra irányuló javaslat

3. cikk

3. cikk

Részvétel

A CIWIN-ben való részvétel és a CIWIN használata valamennyi tagállam előtt nyitva áll. A CIWIN-ben való részvétel feltétele az egyetértési megállapodás aláírása, amely a CIWIN-re vonatkozó technikai és biztonsági követelményeket, valamint a CIWIN-hez csatlakoztatandó weboldalakra vonatkozó információkat tartalmazza.

törölve

Módosítás 16

Határozatra irányuló javaslat

4 cikk – cím

Funkciók

Funkció és felépítés

Módosítás 17

Határozatra irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

(1)   A
  CIWIN a következő két funkciót látja el:

| a) | a CIP-pel kapcsolatos információcsere elektronikus
  fóruma; |
| --- | --- |

a)

a CIP-pel kapcsolatos információcsere elektronikus
  fóruma;

| b) | sürgősségi riasztási funkció, amely lehetővé teszi a részt vevő tagállamok és a Bizottság számára, hogy a létfontosságú infrastruktúrákat érintő közvetlen kockázatokról és veszélyekről riasztásokat küldjenek. |
| --- | --- |

b)

sürgősségi riasztási funkció, amely lehetővé teszi a részt vevő tagállamok és a Bizottság számára, hogy a létfontosságú infrastruktúrákat érintő közvetlen kockázatokról és veszélyekről riasztásokat küldjenek.

(1)   A
  CIWIN-t
  a CIP-pel kapcsolatos információcsere elektronikus
  fórumaként kell kialakítani
  .

Módosítás 18

Határozatra irányuló javaslat

4 cikk – 1 a bekezdés (új)

(1a)
     
  A CIWIN technológiai platformja minden egyes tagállamban legalább egy biztonságos helyszínen jelen lesz.

Módosítás 19

Határozatra irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

A rögzített területek a rendszerben állandóak. Tartalmuk módosítható, de a területek nem mozdíthatóak el, nem nevezhetők át
  , illetve nem lehet hozzájuk új területeket csatolni
  . Az I. melléklet tartalmazza a rögzített területek felsorolását.

A rögzített területek a rendszerben állandóak. Tartalmuk módosítható, de a területek nem mozdíthatóak el,
  és
  nem nevezhetők át. Az I. melléklet tartalmazza a rögzített területek felsorolását.
  Ez nem zárja ki új területek bevonását, amennyiben a rendszer működése igazolja ennek szükségességét.

Módosítás 20

Határozatra irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés

(1)   A
  részt vevő
  tagállamok kijelölik a CIWIN végrehajtó szervet, és erről értesítik a Bizottságot. A CIWIN végrehajtó szerv az érintett tagállamon belül a CIWIN-hez való hozzáférési jogosultságok megadásáért, illetve megtagadásáért felel.

(1)   A tagállamok kijelölik a CIWIN végrehajtó szervet, és erről értesítik a Bizottságot. A CIWIN végrehajtó szerv az érintett tagállamon belül a CIWIN-hez való hozzáférési jogosultságok megadásáért, illetve megtagadásáért felel.

(E módosítás a teljes szövegre vonatkozik.)

Módosítás 21

Határozatra irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés

(2)   A
  részt vevő
  tagállamok a Bizottság által elfogadott iránymutatásnak megfelelően hozzáférést biztosítanak a CIWIN-hez.

(2)   A tagállamok a Bizottság által elfogadott
  felhasználói
  iránymutatásnak megfelelően hozzáférést biztosítanak a CIWIN-hez.

Módosítás 22

Határozatra irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – b pont

| b) | a rendszer használati feltételeire vonatkozó iránymutatás meghatározásáért, beleértve a bizalmas adatkezelést, az adatátvitelt, az adattárolást, az adatok irattári elhelyezését és törlését. A Bizottság meghatározza a CIWIN-hez való teljes vagy részleges hozzáférés megadására vonatkozó feltételeket és eljárásokat is. |
| --- | --- |

b)

a rendszer használati feltételeire vonatkozó iránymutatás meghatározásáért, beleértve a bizalmas adatkezelést, az adatátvitelt, az adattárolást, az adatok irattári elhelyezését és törlését. A Bizottság meghatározza a CIWIN-hez való teljes vagy részleges hozzáférés megadására vonatkozó feltételeket és eljárásokat is.

| b) | a rendszer használati feltételeire vonatkozó
  felhasználói
  iránymutatás meghatározásáért, beleértve a bizalmas adatkezelést, az adatátvitelt, az adattárolást, az adatok irattári elhelyezését és törlését. A Bizottság meghatározza a CIWIN-hez való teljes vagy részleges hozzáférés megadására vonatkozó feltételeket és eljárásokat is. |
| --- | --- |

b)

a rendszer használati feltételeire vonatkozó
  felhasználói
  iránymutatás meghatározásáért, beleértve a bizalmas adatkezelést, az adatátvitelt, az adattárolást, az adatok irattári elhelyezését és törlését. A Bizottság meghatározza a CIWIN-hez való teljes vagy részleges hozzáférés megadására vonatkozó feltételeket és eljárásokat is.

Módosítás 23

Határozatra irányuló javaslat

6 cikk – 3 a bekezdés (új)

(3a)
     
  A Bizottság nyomon követi a CIWIN rendszerének működését.

Módosítás 24

Határozatra irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés

(2)   A felhasználók dokumentumokhoz való hozzáférési jogosultsága a „szükséges ismeret” elvén alapul
  , amelynek
  mindig figyelembe kell
  vennie
  a dokumentum védelmére és terjesztésére vonatkozó konkrét szerzői utasításokat.

(2)   A felhasználók dokumentumokhoz való hozzáférési jogosultsága a „szükséges ismeret” elvén alapul
  . A felhasználóknak
  mindig figyelembe kell
  venniük
  a dokumentum védelmére és terjesztésére vonatkozó konkrét szerzői utasításokat.

Módosítás 25

Határozatra irányuló javaslat

7 cikk – 2a bekezdés (új)

(2a)
     
  A tagállamokban a CIWIN-be feltöltött érzékeny információk jogosult felhasználók és harmadik felek közötti cseréjére az adott információ tulajdonosának előzetes engedélyével és a vonatkozó közösségi és nemzeti jogszabályokkal összhangban kerülhet sor.

Módosítás 26

Határozatra irányuló javaslat

7a cikk (új)

7a. cikk

A CIWIN-ben található információkkal kapcsolatos követelmények

A rendszerbe feltöltött valamennyi információ vagy dokumentum esetében lehetőség nyílik az automatikus fordításra.

A Bizottság a CIP kapcsolattartó pontjaival együttműködve valamennyi ágazat számára létrehozza a CIWIN-be történő információ-feltöltéskor vagy információk keresésekor használható kulcsszavak jegyzékét.

Módosítás 27

Határozatra irányuló javaslat

8. cikk

A Bizottság létrehozza és rendszeresen frissíti a felhasználói iránymutatásokat, amelyek részletesen tartalmazzák a CIWIN
  funkcióit
  és feladatait.

A Bizottság létrehozza és rendszeresen frissíti a felhasználói iránymutatásokat, amelyek részletesen tartalmazzák a CIWIN
  funkcióját
  és feladatait.

Módosítás 28

Határozatra irányuló javaslat

8 cikk – 1 a albekezdés (új)

A felhasználói iránymutatásokat a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (3) 3. cikkében meghatározott tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell létrehozni.

Módosítás 29

Határozatra irányuló javaslat

10 cikk – 1 albekezdés

A Bizottság a CIWIN működését háromévente felülvizsgálja és értékeli, valamint rendszeres jelentéseket küld
  a tagállamoknak
  .

A Bizottság
  az előrelépések nyomon követése céljából kidolgozott mutatók segítségével
  háromévente felülvizsgálja és értékeli a CIWIN működését, valamint rendszeres jelentéseket küld
  az összes tagállamnak, az Európai Parlamentnek, a Régiók Bizottságának és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak
  .

Módosítás 30

Határozatra irányuló javaslat

10 cikk – 2 albekezdés

Az első jelentésben, amelyet e határozat hatálybalépését követő három éven belül kell benyújtani, főként a közösségi hálózat azon elemeit kell megjelölni, amelyeket javítani vagy fejleszteni kell. A jelentésnek tartalmaznia kell továbbá minden olyan javaslatot, amelyet a Bizottság e határozat módosítása vagy kiigazítása érdekében szükségesnek tart.

Az első jelentésben, amelyet e határozat hatálybalépését követő három éven belül kell benyújtani, főként a közösségi hálózat azon elemeit kell megjelölni, amelyeket javítani vagy fejleszteni kell
  , valamint különösen meg kell vizsgálni valamennyi tagállam CIWIN-ben való részvételét és a CIWIN fejlesztésének lehetőségét a sürgősségi riasztórendszer funkciójának beépítésén keresztül
  . A jelentésnek tartalmaznia kell továbbá minden olyan javaslatot, amelyet a Bizottság e határozat módosítása vagy kiigazítása érdekében szükségesnek tart.

Módosítás 31

Határozatra irányuló javaslat

11. cikk

Ezt a határozatot 2009. január 1-jétől kell alkalmazni
  .

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba
  .

Módosítás 32

Határozatra irányuló javaslat

II melléklet – 3 pont

| (3) | riasztási területek, amelyek a sürgősségi riasztórendszerben indított riasztás esetén hozhatók létre, és amelyek a CIP-pel kapcsolatos tevékenységek során kommunikációs csatornaként szolgálnak majd; |
| --- | --- |

(3)

riasztási területek, amelyek a sürgősségi riasztórendszerben indított riasztás esetén hozhatók létre, és amelyek a CIP-pel kapcsolatos tevékenységek során kommunikációs csatornaként szolgálnak majd;

törölve

---

(1)  
  14894/04.

(2)  
  A Tanács 15232/04. számú dokumentuma.

(3)  

  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/181 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/181

---

2009. április 22., szerdaA közéleti személyiségek védelmére szolgáló európai hálózat *

P6_TA(2009)0228

Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a Holland Királyságnak a közéleti személyiségek védelmére szolgáló európai hálózat létrehozásáról szóló, 2002/956/IB határozat módosításáról szóló tanácsi határozat elfogadásáról szóló kezdeményezéséről (16437/2008 – C6-0029/2009 – 2009/0801(CNS))

2010/C 184 E/42

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Holland Királyság kezdeményezésére (16437/2008),

tekintettel az EK-Szerződés 30. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontjára, valamint 34. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,

tekintettel az EK-Szerződés 39. cikkének (1) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0029/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 93. és 51. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0193/2009),

| 1. | jóváhagyja a Holland Királyság kezdeményezését; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Holland Királyság kezdeményezését;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Holland Királyság kezdeményezését; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Holland Királyság kezdeményezését;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a Holland Királyság kormányának. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a Holland Királyság kormányának.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/182 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/182

---

2009. április 22., szerdaA gyapotágazatra vonatkozó nemzeti szerkezetátalakítási programok *

P6_TA(2009)0229

Az Európai Parlament 2009 április 22-i jogalkotási állásfoglalása a 637/2008/EK rendeletnek a gyapotágazatra vonatkozó nemzeti szerkezetátalakítási programok tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0037 – C6-0063/2009 – 2009/0008(CNS))

2010/C 184 E/43

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0037),

tekintettel az 1979. évi csatlakozási okmányra és különösen az ahhoz csatolt, a gyapotra vonatkozó 4. jegyzőkönyv (6) bekezdésére,

tekintettel az EK-Szerződés 37. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0063/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A6-0200/2009),

| 1. | elfogadja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

elfogadja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály


  1 a preambulumbekezdés (új) |
| | (1a) | A 2006. január 1-jén életbe lépett reform a spanyolországi gyapottermelés drasztikus csökkenését vonta maga után és az ágazat létét is súlyos veszélybe sodorta, amelynek következtében a gyapottisztító iparág azonnali szerkezetátalakításra szorult. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 a preambulumbekezdés (új)

(1a)

A 2006. január 1-jén életbe lépett reform a spanyolországi gyapottermelés drasztikus csökkenését vonta maga után és az ágazat létét is súlyos veszélybe sodorta, amelynek következtében a gyapottisztító iparág azonnali szerkezetátalakításra szorult.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/183 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/183

---

2009. április 22., szerdaAz Alpesi Egyezmény közlekedés területén történő végrehajtásáról szóló jegyzőkönyv (Közlekedési jegyzőkönyv) *

P6_TA(2009)0230

Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása az Alpesi Egyezmény közlekedés területén történő végrehajtásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség részéről történő jóváhagyásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0895 – C6-0073/2009 – 2008/0262(CNS))

2010/C 184 E/44

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0895),

tekintettel az EK-Szerződés 71. cikkére és 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatára,

tekintettel az EK-Szerződés 300. cikkének (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0073/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére és 83. cikkének (7) bekezdésére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A6-0219/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/184 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/184

---

2009. április 22., szerda2/2009. sz. költségvetés-módosítási tervezet

P6_TA(2009)0231

Az Európai Parlament 2009. április 22-i állásfoglalása az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre vonatkozó, 2/2009. számú költségvetés-módosítási tervezetéről, III. szakasz - Bizottság (6953/2009 – C6-0077/2009 – 2009/2010(BUD))

2010/C 184 E/45

Az Európai Parlament,

tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkére és az Euratom-Szerződés 177. cikkére,

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 37. és 38. cikkére,

tekintettel az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2008. december 18-án fogadtak el véglegesen (2),

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3),

tekintettel az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre vonatkozó, a Bizottság által 2009. február 2-án előterjesztett 2/2009. számú előzetes költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2009)0032),

tekintettel a Tanács által 2009. február 26-án megállapított 2/2009. sz. költségvetés-módosítási tervezetre (6953/2009 – C6-0077/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 69. cikkére és IV. mellékletére,

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A6-0192/2009),

| A. | mivel a 2009-es általános költségvetésre vonatkozó 2. sz. költségvetés-módosítási tervezet az alábbi elemeket tartalmazza: az egységes európai égbolt – légiforgalmi irányítási kutatás (SESAR) közös vállalkozás és az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) létszámterve, az Európai Vasúti Ügynökség (ERA) létszámtervének módosítása, valamint a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyeléssel (GMES) kapcsolatos előkészítő intézkedésre vonatkozó költségvetési megjegyzések módosítása, |
| --- | --- |

A.

mivel a 2009-es általános költségvetésre vonatkozó 2. sz. költségvetés-módosítási tervezet az alábbi elemeket tartalmazza: az egységes európai égbolt – légiforgalmi irányítási kutatás (SESAR) közös vállalkozás és az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) létszámterve, az Európai Vasúti Ügynökség (ERA) létszámtervének módosítása, valamint a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyeléssel (GMES) kapcsolatos előkészítő intézkedésre vonatkozó költségvetési megjegyzések módosítása,

| B. | mivel a 2/2009. számú költségvetés-módosítási tervezet célja e költségvetési módosításoknak az előírások szerinti belefoglalása a 2009. évi költségvetésbe, |
| --- | --- |

B.

mivel a 2/2009. számú költségvetés-módosítási tervezet célja e költségvetési módosításoknak az előírások szerinti belefoglalása a 2009. évi költségvetésbe,

| 1. | tudomásul veszi a 2/2009. számú előzetes költségvetés-módosítási tervezetet; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a 2/2009. számú előzetes költségvetés-módosítási tervezetet;

| 2. | módosítás nélkül jóváhagyja a 2/2009. számú költségvetés-módosítási tervezetet; |
| --- | --- |

2.

módosítás nélkül jóváhagyja a 2/2009. számú költségvetés-módosítási tervezetet;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., 1.o.

(2)  HL L 69., 2009.3.13.

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/185 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/185

---

2009. április 22., szerda3/2009. számú költségvetés-módosítása

P6_TA(2009)0232

Az Európai Parlament 2009. április 22-i állásfoglalása az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre vonatkozó, 3/2009. számú költségvetés-módosítási tervezetéről, III. Szakasz - Bizottság (8153/2009 – C6-0118/2009 – 2009/2017(BUD))

2010/C 184 E/46

Az Európai Parlament,

tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkére és az Euratom-Szerződés 177. cikkére,

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 37. és 38. cikkére,

tekintettel az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2008. december 18-án fogadtak el véglegesen (2),

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3),

tekintettel az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló, a Bizottság által 2009. március 6-án előterjesztett 3/2009. számú előzetes költségvetés-módosítási tervezetére (COM(2009)0110),

tekintettel a Tanács által 2009. március 30-án megállapított, 3/2009. számú költségvetés-módosítási tervezetre (8153/2009 – C6-0118/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 69. cikkére és IV. mellékletére,

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A6-0194/2009),

| A. | mivel a 2009-es általános költségvetésre vonatkozó 3. számú költségvetés-módosítási tervezet az alábbi elemeket tartalmazza: a saját források rendszerének a 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom határozatnak megfelelő kiigazítása 2007. január 1-jei visszamenőleges hatállyal, |
| --- | --- |

A.

mivel a 2009-es általános költségvetésre vonatkozó 3. számú költségvetés-módosítási tervezet az alábbi elemeket tartalmazza: a saját források rendszerének a 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom határozatnak megfelelő kiigazítása 2007. január 1-jei visszamenőleges hatállyal,

| B. | mivel a 3/2009. számú költségvetés-módosítási tervezet célja e költségvetési módosításoknak a 2009. évi költségvetésbe történő, előírások szerinti belefoglalása, |
| --- | --- |

B.

mivel a 3/2009. számú költségvetés-módosítási tervezet célja e költségvetési módosításoknak a 2009. évi költségvetésbe történő, előírások szerinti belefoglalása,

| 1. | tudomásul veszi a 3/2009. számú előzetes költségvetés-módosítási tervezetet; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a 3/2009. számú előzetes költségvetés-módosítási tervezetet;

| 2. | módosítás nélkül jóváhagyja a 3/2009. számú költségvetés-módosítási tervezetet; |
| --- | --- |

2.

módosítás nélkül jóváhagyja a 3/2009. számú költségvetés-módosítási tervezetet;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., 1.o.

(2)  HL L 69., 2009.3.13.

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/186 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/186

---

2009. április 22., szerdaA villamos energia belső piaca ***II

P6_TA(2009)0241

Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására vonatkozóan kialakított tanácsi közös álláspontról (14539/2/2008 – C6-0024/2009 – 2007/0195(COD))

2010/C 184 E/47

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (14539/2/2008 – C6-0024/2009),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2007)0528) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0216/2009),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, 2008.6.18., P6_TA(2008)0294.

---

2009. április 22., szerdaP6_TC2-COD(2007)0195

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament második olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal 2009/72/EK irányelv).

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/187 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/187

---

2009. április 22., szerdaAz Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség ***II

P6_TA(2009)0242

Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (14541/1/2008 – C6-0020/2009 – 2007/0197(COD))

2010/C 184 E/48

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (14541/1/2008 – C6-0020/2009),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2007)0530) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1),

tekintettel a Bizottság módosított javaslatára (COM(2008)0908),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0235/2009),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  2008. június 18-án elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0296.

---

2009. április 22., szerdaP6_TC2-COD(2007)0197

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament második olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal 713/2009/EK rendelet).

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/188 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/188

---

2009. április 22., szerdaA hálózathoz való hozzáférés: a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme ***II

P6_TA(2009)0243

Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről és az 1228/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (14546/2/2008 – C6-0022/2009 – 2007/0198(COD))

2010/C 184 E/49

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (14546/2/2008 – C6-0022/2009),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2007)0531) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0213/2009),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, 2008.6.18., P6_TA(2008)0295.

---

2009. április 22., szerdaP6_TC2-COD(2007)0198

Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről és az 1228/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament második olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal 714/2009/EK rendelet).

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/189 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/189

---

2009. április 22., szerdaA földgáz belső piaca ***II

P6_TA(2009)0244

Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezésérőlszóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására vonatkozóan kialakított tanácsi közös álláspontról (14540/2/2008 – C6-0021/2009 – 2007/0196(COD))

2010/C 184 E/50

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (14540/2/2008 – C6-0021/2009),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2007)0529) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0238/2009),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek 2008.7.9., P6_TA(2008)0347.

---

2009. április 22., szerdaP6_TC2-COD(2007)0196

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal 2009/73/EK irányelv).

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/190 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/190

---

2009. április 22., szerdaA földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés ***II

P6_TA(2009)0245

Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló 1775/2005/EK rendelet hatályon kívül módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására vonatkozóan kialakított tanácsi közös álláspontról (14548/2/2008 – C6-0023/2009 – 2007/0199(COD))

2010/C 184 E/51

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (14548/2/2008 – C6–0023/2009),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2007)0532) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6–0237/2009),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, 2008.7.9., P6_TA(2008)0346.

---

2009. április 22., szerdaP6_TC2-COD(2007)0199

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről és az 1775/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal 715/2009/EK rendelet).

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/191 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/191

---

2009. április 22., szerdaAz európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközök: ISA ***I

P6_TA(2009)0246

Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközökről (ISA) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0583 – C6-0337/2008 – 2008/0185(COD))

2010/C 184 E/52

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0583),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 156. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0337/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A6-0136/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2009. április 22., szerdaP6_TC1-COD(2008)0185

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközökről (ISA) szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal 922/2009/EK határozat).

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/192 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/192

---

2009. április 22., szerdaA peszticidek kijuttatására szolgáló gépek ***I

P6_TA(2009)0247

Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a gépekről szóló, 2006. május 17-i 2006/42/EK irányelvnek a peszticidek kijuttatására szolgáló gépek tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0535 – C6-0307/2008 – 2008/0172(COD))

2010/C 184 E/53

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0535),

1tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0307/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A6-0137/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | figyelembe veszi a Bizottság ezen határozathoz mellékelt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

figyelembe veszi a Bizottság ezen határozathoz mellékelt nyilatkozatát;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2009. április 22., szerdaP6_TC1-COD(2008)0172

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a 2006/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a peszticidek kijuttatására szolgáló gépek tekintetében történő módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal 2009/127/EK irányelv).

2009. április 22, szerdaMELLÉKLET

2009. április 22., szerdaA Bizottság közleménye a peszticidek kijuttatására szolgáló gépek szabványosításáról

Az I. melléklet 2.4. szakaszában foglalt alapvető követelmények támogatása érdekében a Bizottság megbízza az Európai Szabványügyi Bizottságot (CEN), hogy a peszticidek kijuttatására szolgáló valamennyi géptípus esetében dolgozzon ki harmonizált szabványokat a peszticidek környezetbe való véletlenszerű kijutásának megakadályozására szolgáló legjobb létező technikákra. A megbízatás különösen a mechanikus árnyékolás, az alagút permetező berendezés, és a permetezéskor alkalmazott légrásegítési rendszer felszerelésére, a feltöltés és kiürítés során a vízforrás szennyeződésének megakadályozására és a peszticid elsodródásának megelőzése érdekében a gyártó használati utasításának erre vonatkozó pontosítására, vonatkozó kritériumok és műszaki előírások szabványaira terjed ki, figyelembe véve az összes lényeges paramétert, mint például a fúvókák, a nyomás, a keretmagasság, a szélsebesség, a levegő hőmérséklete, a páratartalom és a menetsebesség.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/193 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/193

---

2009. április 22., szerdaA gumiabroncsok címkézése az üzemanyag-hatékonysággal összefüggésben ***I

P6_TA(2009)0248

Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a gumiabroncsok üzemanyag-hatékonyság és más lényeges paraméterek tekintetében történő címkézéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0779 – C6-0411/2008 – 2008/0221(COD))

2010/C 184 E/54

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0779),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C6–0411/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A6-0218/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2009. április 22., szerdaP6_TC1-COD(2008)0221

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a gumiabroncsok üzemanyag-hatékonyság és más lényeges paraméterek tekintetében történő címkézéséről szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára ║,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A fenntartható mobilitás fontos kihívás a Közösség számára az éghajlatváltozás fényében, valamint annak ismeretében, hogy a környezetbarátabb közlekedésről szóló, 2008. július 8-i bizottsági közleményben (4) foglaltaknak megfelelően Európa versenyképességét támogatni kell. |
| --- | --- |

(1)

A fenntartható mobilitás fontos kihívás a Közösség számára az éghajlatváltozás fényében, valamint annak ismeretében, hogy a környezetbarátabb közlekedésről szóló, 2008. július 8-i bizottsági közleményben (4) foglaltaknak megfelelően Európa versenyképességét támogatni kell.

| (2) | Az „Energiahatékonysági cselekvési terv – A lehetőségek kihasználása” című, 2006. október 19-i bizottsági közlemény (5) rávilágított annak lehetőségére, hogy számos célirányos intézkedés, többek között a gumiabroncsok címkézése révén 2020-ig a teljes energiafogyasztás 20 %-kal csökkenthető. |
| --- | --- |

(2)

Az „Energiahatékonysági cselekvési terv – A lehetőségek kihasználása” című, 2006. október 19-i bizottsági közlemény (5) rávilágított annak lehetőségére, hogy számos célirányos intézkedés, többek között a gumiabroncsok címkézése révén 2020-ig a teljes energiafogyasztás 20 %-kal csökkenthető.

| (3) | A gumiabroncsok – főként gördülési ellenállásuk miatt – a gépjárművek üzemanyag-fogyasztásának 20–30 %-áért felelősek. Ezért a gumiabroncsok gördülési ellenállásának csökkentése jelentős mértékben hozzájárulhat a közúti közlekedés energiahatékonyságához, és ezáltal a kibocsátás csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(3)

A gumiabroncsok – főként gördülési ellenállásuk miatt – a gépjárművek üzemanyag-fogyasztásának 20–30 %-áért felelősek. Ezért a gumiabroncsok gördülési ellenállásának csökkentése jelentős mértékben hozzájárulhat a közúti közlekedés energiahatékonyságához, és ezáltal a kibocsátás csökkentéséhez.

| (4) | A gumiabroncsokat számos, egymással kölcsönösen összefüggő paraméterrel lehet jellemezni. Az egyik paraméter javítása, például a gördülési ellenállás csökkentése kedvezőtlenül befolyásolhat más paramétereket, például a nedvestapadást, míg a nedvestapadás javítása kedvezőtlenül befolyásolhatja a külső gördülési zajt. Ezért a gumiabroncsgyártókat ösztönözni kell valamennyi paraméter egyidejű optimalizálására
  , a már teljesített biztonsági előírások maradéktalan fenntartásával
  . |
| --- | --- |

(4)

A gumiabroncsokat számos, egymással kölcsönösen összefüggő paraméterrel lehet jellemezni. Az egyik paraméter javítása, például a gördülési ellenállás csökkentése kedvezőtlenül befolyásolhat más paramétereket, például a nedvestapadást, míg a nedvestapadás javítása kedvezőtlenül befolyásolhatja a külső gördülési zajt. Ezért a gumiabroncsgyártókat ösztönözni kell valamennyi paraméter egyidejű optimalizálására
  , a már teljesített biztonsági előírások maradéktalan fenntartásával
  .

| (5) | Az üzemanyag-hatékony gumiabroncsok költséghatékonyak, mivel az üzemanyag-megtakarítás bőségesen ellensúlyozza a gumiabroncsok magasabb előállítási költségéből adódó magasabb beszerzési árat. |
| --- | --- |

(5)

Az üzemanyag-hatékony gumiabroncsok költséghatékonyak, mivel az üzemanyag-megtakarítás bőségesen ellensúlyozza a gumiabroncsok magasabb előállítási költségéből adódó magasabb beszerzési árat.

| (6) | A gépjárművek általános biztonságát szolgáló típus-jóváhagyási követelményekről szóló, .../.../EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) minimumkövetelményeket állapít meg a gumiabroncsok gördülési ellenállására vonatkozóan. A technológiai fejlődés lehetővé teszi a gumiabroncsok gördülési ellenállása által előidézett energiaveszteségek jelentős, az említett minimumkövetelményeket meghaladó mértékű csökkentését. Ezért a közúti közlekedés környezeti hatásainak csökkentése érdekében helyénvaló olyan rendelkezéseket megállapítani, amelyek üzemanyag-hatékonyabb gumiabroncsok vásárlására ösztönzik a végfelhasználókat azáltal, hogy összehangolt információkat biztosítanak számukra erről a paraméterről. |
| --- | --- |

(6)

A gépjárművek általános biztonságát szolgáló típus-jóváhagyási követelményekről szóló, .../.../EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) minimumkövetelményeket állapít meg a gumiabroncsok gördülési ellenállására vonatkozóan. A technológiai fejlődés lehetővé teszi a gumiabroncsok gördülési ellenállása által előidézett energiaveszteségek jelentős, az említett minimumkövetelményeket meghaladó mértékű csökkentését. Ezért a közúti közlekedés környezeti hatásainak csökkentése érdekében helyénvaló olyan rendelkezéseket megállapítani, amelyek üzemanyag-hatékonyabb gumiabroncsok vásárlására ösztönzik a végfelhasználókat azáltal, hogy összehangolt információkat biztosítanak számukra erről a paraméterről.

| (7) | A gördülési ellenállással kapcsolatos tudatosság növelése érdekében az üzemanyag-megtakarítási kalkulátor – amely a C3 típusú gumiabroncsok tekintetében már létezik – jelentős eszközként szolgálna a lehetséges üzemanyag-, pénz- és szén-dioxid-megtakarítás bizonyítására. |
| --- | --- |

(7)

A gördülési ellenállással kapcsolatos tudatosság növelése érdekében az üzemanyag-megtakarítási kalkulátor – amely a C3 típusú gumiabroncsok tekintetében már létezik – jelentős eszközként szolgálna a lehetséges üzemanyag-, pénz- és szén-dioxid-megtakarítás bizonyítására.

| (8) | A menetzaj komoly kellemetlenségeket okoz és káros az egészségre nézve. [A gépjárművek általános biztonságát szolgáló típus-jóváhagyási követelményekről] szóló .../2009/EK rendelet minimumkövetelményeket állapít meg a gumiabroncsok külső gördülési zajára vonatkozóan. A technológiai fejlődés lehetővé teszi a külső gördülési zaj jelentős, az említett minimumkövetelményeket meghaladó mértékű csökkentését. A közúti közlekedés környezeti hatásainak csökkentése érdekében ezért indokolt megállapítani olyan rendelkezéseket, amelyek alacsonyabb külső gördülési zajt keltő gumiabroncsok vásárlására ösztönzik a végfelhasználókat azáltal, hogy összehangolt információkat biztosítanak számukra erről a paraméterről. |
| --- | --- |

(8)

A menetzaj komoly kellemetlenségeket okoz és káros az egészségre nézve. [A gépjárművek általános biztonságát szolgáló típus-jóváhagyási követelményekről] szóló .../2009/EK rendelet minimumkövetelményeket állapít meg a gumiabroncsok külső gördülési zajára vonatkozóan. A technológiai fejlődés lehetővé teszi a külső gördülési zaj jelentős, az említett minimumkövetelményeket meghaladó mértékű csökkentését. A közúti közlekedés környezeti hatásainak csökkentése érdekében ezért indokolt megállapítani olyan rendelkezéseket, amelyek alacsonyabb külső gördülési zajt keltő gumiabroncsok vásárlására ösztönzik a végfelhasználókat azáltal, hogy összehangolt információkat biztosítanak számukra erről a paraméterről.

| (9) | A gumiabroncsok külső gördülési zajával kapcsolatos összehangolt információk közlése a menetzaj elleni intézkedések megvalósítását is megkönnyíti, és hozzájárul a gumiabroncsoknak a menetzajon belül kifejtett hatásával kapcsolatos tudatosság fokozásához is, a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről szóló, 2002. június 25-i 2002/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) keretén belül. |
| --- | --- |

(9)

A gumiabroncsok külső gördülési zajával kapcsolatos összehangolt információk közlése a menetzaj elleni intézkedések megvalósítását is megkönnyíti, és hozzájárul a gumiabroncsoknak a menetzajon belül kifejtett hatásával kapcsolatos tudatosság fokozásához is, a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről szóló, 2002. június 25-i 2002/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) keretén belül.

| (10) | [A gépjárművek általános biztonságát szolgáló típus-jóváhagyási követelményekről szóló .../2009/EK rendelet+ minimumkövetelményeket állapít meg a gumiabroncsok nedvestapadási teljesítményére vonatkozóan. A technológiai fejlődés lehetővé teszi a nedvestapadás jelentős, az említett minimumkövetelményeket meghaladó mértékű javítását, és ezzel együtt a nedves féktávolságok jelentős csökkentését. Ezért a közúti biztonság növelése érdekében indokolt megállapítani olyan rendelkezéseket, amelyek jobb nedvestapadási teljesítményt nyújtó gumiabroncsok vásárlására ösztönzik a végfelhasználókat azáltal, hogy összehangolt információkat biztosítanak számukra erről a paraméterről. |
| --- | --- |

(10)

[A gépjárművek általános biztonságát szolgáló típus-jóváhagyási követelményekről szóló .../2009/EK rendelet+ minimumkövetelményeket állapít meg a gumiabroncsok nedvestapadási teljesítményére vonatkozóan. A technológiai fejlődés lehetővé teszi a nedvestapadás jelentős, az említett minimumkövetelményeket meghaladó mértékű javítását, és ezzel együtt a nedves féktávolságok jelentős csökkentését. Ezért a közúti biztonság növelése érdekében indokolt megállapítani olyan rendelkezéseket, amelyek jobb nedvestapadási teljesítményt nyújtó gumiabroncsok vásárlására ösztönzik a végfelhasználókat azáltal, hogy összehangolt információkat biztosítanak számukra erről a paraméterről.

| (11) | A gumiabroncsok egyéb paraméterei, például a vízenfutás (aquaplaning) vagy a kanyarodási kezelhetőség szintén befolyásolják a közúti biztonságot. Jelenleg azonban nem állnak rendelkezésre összehangolt vizsgálati módszerek az említett paraméterek tekintetében. Ezért helyénvaló gondoskodni arról, hogy szükség esetén a későbbiekben a végfelhasználók számára rendelkezésre bocsátott, a gumiabroncsok említett paramétereivel kapcsolatos összehangolt információkra vonatkozó rendelkezéseket lehessen megállapítani. |
| --- | --- |

(11)

A gumiabroncsok egyéb paraméterei, például a vízenfutás (aquaplaning) vagy a kanyarodási kezelhetőség szintén befolyásolják a közúti biztonságot. Jelenleg azonban nem állnak rendelkezésre összehangolt vizsgálati módszerek az említett paraméterek tekintetében. Ezért helyénvaló gondoskodni arról, hogy szükség esetén a későbbiekben a végfelhasználók számára rendelkezésre bocsátott, a gumiabroncsok említett paramétereivel kapcsolatos összehangolt információkra vonatkozó rendelkezéseket lehessen megállapítani.

| (12) | A hógumiknak és az északi típusú téligumiknak különleges paraméterei vannak, amelyek nem hasonlíthatók össze a normális gumiabroncsokéval. Annak érdekében, hogy a végfelhasználók tájékozottan dönthessenek, e gumiabroncsok paramétereit úgy kell megjeleníteni, hogy összehasonlíthatók legyenek a normális gumiabroncsokkal. |
| --- | --- |

(12)

A hógumiknak és az északi típusú téligumiknak különleges paraméterei vannak, amelyek nem hasonlíthatók össze a normális gumiabroncsokéval. Annak érdekében, hogy a végfelhasználók tájékozottan dönthessenek, e gumiabroncsok paramétereit úgy kell megjeleníteni, hogy összehasonlíthatók legyenek a normális gumiabroncsokkal.

| (13) | A gumiabroncs-paraméterekre vonatkozó információk szabványos címke formájában történő közlése nagy valószínűséggel a biztonságosabb, csendesebb és üzemanyag-hatékonyabb gumiabroncsok vásárlására ösztönzi majd a végfelhasználókat. Ez viszont feltételezhetően a gumiabroncsok említett paramétereinek optimalizálására sarkallja majd a gumiabroncs-gyártókat, ami megteremti a fenntarthatóbb fogyasztás és termelés lehetőségét. |
| --- | --- |

(13)

A gumiabroncs-paraméterekre vonatkozó információk szabványos címke formájában történő közlése nagy valószínűséggel a biztonságosabb, csendesebb és üzemanyag-hatékonyabb gumiabroncsok vásárlására ösztönzi majd a végfelhasználókat. Ez viszont feltételezhetően a gumiabroncsok említett paramétereinek optimalizálására sarkallja majd a gumiabroncs-gyártókat, ami megteremti a fenntarthatóbb fogyasztás és termelés lehetőségét.

| (14) | A gumiabroncsok gyártóit, beszállítóit és forgalmazóit ösztönözni kell a rendelet rendelkezéseinek való 2012 előtti megfelelésre, a rendszer elismerésének és az előnyök megvalósításának felgyorsítása érdekében. |
| --- | --- |

(14)

A gumiabroncsok gyártóit, beszállítóit és forgalmazóit ösztönözni kell a rendelet rendelkezéseinek való 2012 előtti megfelelésre, a rendszer elismerésének és az előnyök megvalósításának felgyorsítása érdekében.

| (15) | A gumiabroncsok címkézésére vonatkozó tagállami szabályok sokfélesége akadályozná a Közösségen belüli kereskedelmet, és megnövelné a gumiabroncs-gyártókra nehezedő adminisztrációs terheket és vizsgálati költségeket. |
| --- | --- |

(15)

A gumiabroncsok címkézésére vonatkozó tagállami szabályok sokfélesége akadályozná a Közösségen belüli kereskedelmet, és megnövelné a gumiabroncs-gyártókra nehezedő adminisztrációs terheket és vizsgálati költségeket.

| (16) | A cseregumipiac a gumiabroncspiac 78 %-át teszi ki. Ezért indokolt tájékoztatni a végfelhasználókat a csere gumiabroncsok paramétereiről, csakúgy mint az új gépjárművekre felszerelt gumiabroncsok paramétereiről. |
| --- | --- |

(16)

A cseregumipiac a gumiabroncspiac 78 %-át teszi ki. Ezért indokolt tájékoztatni a végfelhasználókat a csere gumiabroncsok paramétereiről, csakúgy mint az új gépjárművekre felszerelt gumiabroncsok paramétereiről.

| (17) | A gumiabroncsok üzemanyag-hatékonyságára és más paramétereire vonatkozó bővebb tájékoztatás lényeges a fogyasztók, többek között a flottakezelők és a fuvarozási társaságok számára, akik, illetve amelyek címkézési és összehangolt vizsgálati rendszer hiányában nehezen tudják összehasonlítani a különféle gyártmányú gumiabroncsok egyes paramétereit. Ezért helyénvaló kiterjeszteni az rendelet hatályát a C1, C2 és C3 típusú gumiabroncsokra is. |
| --- | --- |

(17)

A gumiabroncsok üzemanyag-hatékonyságára és más paramétereire vonatkozó bővebb tájékoztatás lényeges a fogyasztók, többek között a flottakezelők és a fuvarozási társaságok számára, akik, illetve amelyek címkézési és összehangolt vizsgálati rendszer hiányában nehezen tudják összehasonlítani a különféle gyártmányú gumiabroncsok egyes paramétereit. Ezért helyénvaló kiterjeszteni az rendelet hatályát a C1, C2 és C3 típusú gumiabroncsokra is.

| (18) | A háztartási készülékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő ellátásáról szóló, 1992. szeptember 22-i 1992/75/EK tanácsi irányelv (8) értelmében a háztartási készülékekre alkalmazottaknak megfelelően a termékeket „A-tól G-ig” terjedő skálán osztályozó, energiafogyasztást jelölő címkét a fogyasztók már jól ismerik, és sikeresnek bizonyult a hatékonyabb berendezések használatának előmozdításában. Ugyanezt a kialakítást kell alkalmazni a gumiabroncsok üzemanyag-hatékonysági címkézéséhez. |
| --- | --- |

(18)

A háztartási készülékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő ellátásáról szóló, 1992. szeptember 22-i 1992/75/EK tanácsi irányelv (8) értelmében a háztartási készülékekre alkalmazottaknak megfelelően a termékeket „A-tól G-ig” terjedő skálán osztályozó, energiafogyasztást jelölő címkét a fogyasztók már jól ismerik, és sikeresnek bizonyult a hatékonyabb berendezések használatának előmozdításában. Ugyanezt a kialakítást kell alkalmazni a gumiabroncsok üzemanyag-hatékonysági címkézéséhez.

| (19) | A címke megjelenítése a gumiabroncsokon az elárusítóhelyen, valamint a műszaki promóciós szakirodalomban, gondoskodik arról, hogy a forgalmazók, valamint a potenciális végfelhasználók összehangolt információkat kapjanak a gumiabroncsok üzemanyag-hatékonyságáról, nedvestapadási teljesítményéről és külső gördülési zajáról. |
| --- | --- |

(19)

A címke megjelenítése a gumiabroncsokon az elárusítóhelyen, valamint a műszaki promóciós szakirodalomban, gondoskodik arról, hogy a forgalmazók, valamint a potenciális végfelhasználók összehangolt információkat kapjanak a gumiabroncsok üzemanyag-hatékonyságáról, nedvestapadási teljesítményéről és külső gördülési zajáról.

| (20) | A végfelhasználók egy része már az elárusítóhelyre történő megérkezés előtt kiválasztja a gumiabroncsokat, vagy pedig levelezés útján történő megrendeléssel vásárolja meg azokat. Annak érdekében, hogy ezek a végfelhasználók szintén megalapozott döntést hozhassanak a gumiabroncsok üzemanyag-hatékonyságára, nedvestapadási teljesítményére és külső gördülési zajára vonatkozó összehangolt információk alapján, a címkét meg kell jeleníteni minden műszaki promóciós szakirodalomban, beleértve az interneten elérhetővé tett ilyen jellegű szakirodalmat is. |
| --- | --- |

(20)

A végfelhasználók egy része már az elárusítóhelyre történő megérkezés előtt kiválasztja a gumiabroncsokat, vagy pedig levelezés útján történő megrendeléssel vásárolja meg azokat. Annak érdekében, hogy ezek a végfelhasználók szintén megalapozott döntést hozhassanak a gumiabroncsok üzemanyag-hatékonyságára, nedvestapadási teljesítményére és külső gördülési zajára vonatkozó összehangolt információk alapján, a címkét meg kell jeleníteni minden műszaki promóciós szakirodalomban, beleértve az interneten elérhetővé tett ilyen jellegű szakirodalmat is.

| (21) | A lehetséges vásárlókat el kell látni szabványos, a címke mindegyik összetevőjére, az üzemanyag-hatékonyságra, a nedves tapadásra és a zajkibocsátásra, továbbá ezek jelentőségére vonatkozóan magyarázatot nyújtó kiegészítő információkkal, valamint az átlagos üzemanyag-, szén-dioxid- és költségmegtakarítást szemléltető üzemanyag-megtakarítási kalkulátorral. Ezt a tájékoztatást az EU gumiabroncs-címkézéssel foglalkozó weboldalán, magyarázó ismeretterjesztő szórólapokon és posztereken kell nyújtani valamennyi elárusítóhelyen. A weboldal címét jól láthatóan kell feltüntetni a címkén és valamennyi műszaki promóciós szakirodalomban. |
| --- | --- |

(21)

A lehetséges vásárlókat el kell látni szabványos, a címke mindegyik összetevőjére, az üzemanyag-hatékonyságra, a nedves tapadásra és a zajkibocsátásra, továbbá ezek jelentőségére vonatkozóan magyarázatot nyújtó kiegészítő információkkal, valamint az átlagos üzemanyag-, szén-dioxid- és költségmegtakarítást szemléltető üzemanyag-megtakarítási kalkulátorral. Ezt a tájékoztatást az EU gumiabroncs-címkézéssel foglalkozó weboldalán, magyarázó ismeretterjesztő szórólapokon és posztereken kell nyújtani valamennyi elárusítóhelyen. A weboldal címét jól láthatóan kell feltüntetni a címkén és valamennyi műszaki promóciós szakirodalomban.

| (22) | [A gépjárművek általános biztonságát szolgáló típus-jóváhagyási követelményekről szóló .../2009/EK rendeletben megállapított összehangolt vizsgálati módszereknek megfelelő tájékoztatást kell nyújtani annak érdekében, hogy a végfelhasználók összehasonlíthassák a különféle gumiabroncsokat, és a gyártók vizsgálati költségei ne növekedjenek korlátlanul. |
| --- | --- |

(22)

[A gépjárművek általános biztonságát szolgáló típus-jóváhagyási követelményekről szóló .../2009/EK rendeletben megállapított összehangolt vizsgálati módszereknek megfelelő tájékoztatást kell nyújtani annak érdekében, hogy a végfelhasználók összehasonlíthassák a különféle gumiabroncsokat, és a gyártók vizsgálati költségei ne növekedjenek korlátlanul.

| (23) | A közúti szállítás szén-dioxid-kibocsátásának csökkentése érdekében helyénvaló, ha
  a tagállamok az üzemanyag-hatékony gumiabroncsokat előnyben részesítő ösztönzőket vezetnek be.
  Ezen ösztönzőknek összhangban kell lenniük
  a Szerződés 87. és 88. cikkével.
  A belső piac felaprózódásának elkerülése érdekében minimális üzemanyag-hatékonysági osztályokat kell meghatározni. |
| --- | --- |

(23)

A közúti szállítás szén-dioxid-kibocsátásának csökkentése érdekében helyénvaló, ha
  a tagállamok az üzemanyag-hatékony gumiabroncsokat előnyben részesítő ösztönzőket vezetnek be.
  Ezen ösztönzőknek összhangban kell lenniük
  a Szerződés 87. és 88. cikkével.
  A belső piac felaprózódásának elkerülése érdekében minimális üzemanyag-hatékonysági osztályokat kell meghatározni.

| (24) | Az említett rendelkezések céljainak eléréséhez elengedhetetlen, hogy a gyártók, beszállítók és forgalmazók betartsák a címkézési rendelkezéseket,
  és egyenlő feltételeket alakítsanak ki a Közösségen belül
  . Ezért a tagállamoknak
  hatékony intézkedéseket kell hozniuk, beleértve a piacfelügyeletet, a
  rendszeres utólagos
  ellenőrzéseket és a hatékony szankciókat, amelyek biztosítják a rendeletben foglaltak betartását
  . |
| --- | --- |

(24)

Az említett rendelkezések céljainak eléréséhez elengedhetetlen, hogy a gyártók, beszállítók és forgalmazók betartsák a címkézési rendelkezéseket,
  és egyenlő feltételeket alakítsanak ki a Közösségen belül
  . Ezért a tagállamoknak
  hatékony intézkedéseket kell hozniuk, beleértve a piacfelügyeletet, a
  rendszeres utólagos
  ellenőrzéseket és a hatékony szankciókat, amelyek biztosítják a rendeletben foglaltak betartását
  .

| (25) | A tagállamoknak e rendelet vonatkozó rendelkezései végrehajtása során tartózkodniuk kell a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára indokolatlan, bürokratikus és nehezen értelmezhető kötelezettséget jelentő intézkedésektől, és amennyiben lehetséges, figyelembe kell venniük a kkv-k különleges szükségleteit, valamint pénzügyi és adminisztratív korlátait. |
| --- | --- |

(25)

A tagállamoknak e rendelet vonatkozó rendelkezései végrehajtása során tartózkodniuk kell a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára indokolatlan, bürokratikus és nehezen értelmezhető kötelezettséget jelentő intézkedésektől, és amennyiben lehetséges, figyelembe kell venniük a kkv-k különleges szükségleteit, valamint pénzügyi és adminisztratív korlátait.

| (26) | E rendelet végrehajtásának megfelelő értékelése céljából felülvizsgálatot kell végezni annak megállapítására, hogy szükség van-e változtatásokra. Ennek a felülvizsgálatnak elsősorban arra kell összpontosítania, hogy a fogyasztók hogyan értelmezik a címkét, beleértve a zajparamétert, valamint a technológiai változáshoz való alkalmazkodásra. |
| --- | --- |

(26)

E rendelet végrehajtásának megfelelő értékelése céljából felülvizsgálatot kell végezni annak megállapítására, hogy szükség van-e változtatásokra. Ennek a felülvizsgálatnak elsősorban arra kell összpontosítania, hogy a fogyasztók hogyan értelmezik a címkét, beleértve a zajparamétert, valamint a technológiai változáshoz való alkalmazkodásra.

| (27) | Az ezen rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (9) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(27)

Az ezen rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (9) összhangban kell elfogadni.

| (28) | A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy a C2 és C3 típusú gumiabroncsok nedvestapadási osztályozására vonatkozó követelményeket, valamint a gumiabroncsoknak – az üzemanyag-hatékonyságtól, a nedvestapadástól és a külső gördülési zajtól eltérő – lényeges paramétereire vonatkozó követelményeket vezessen be, valamint arra, hogy a mellékleteket a műszaki fejlődéshez igazítsa. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és a rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, beleértve annak új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítését, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni, |
| --- | --- |

(28)

A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy a C2 és C3 típusú gumiabroncsok nedvestapadási osztályozására vonatkozó követelményeket, valamint a gumiabroncsoknak – az üzemanyag-hatékonyságtól, a nedvestapadástól és a külső gördülési zajtól eltérő – lényeges paramétereire vonatkozó követelményeket vezessen be, valamint arra, hogy a mellékleteket a műszaki fejlődéshez igazítsa. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és a rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, beleértve annak új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítését, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni,

ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:

1. cikk

Cél és tárgy

E rendeletnek
  az a célja, hogy az üzemanyag-hatékony,
  biztonságos és csendes
  gumiabroncsok használatának előmozdítása révén növelje a közúti közlekedés
  biztonságosságát, valamint gazdasági és környezeti hatékonyságát
  .

Ez
  a rendelet
  a gumiabroncsok paramétereire vonatkozó, címkézés útján történő,
  összehangolt
  információszolgáltatás kereteit határozza meg, lehetővé téve a fogyasztók számára, hogy gumiabroncs vásárlásakor tájékozottan döntsenek.

2. cikk

Hatály

(1)   Ez az rendelet a C1, C2 és C3 típusú gumiabroncsokra vonatkozik.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, ez az rendelet nem vonatkozik a következőkre:

| a) | újrafutózott gumiabroncsokra; |
| --- | --- |

a)

újrafutózott gumiabroncsokra;

| b) | professzionális terepjáró-gumiabroncsokra; |
| --- | --- |

b)

professzionális terepjáró-gumiabroncsokra;

| c) | az első alkalommal 1990. október 1-je előtt nyilvántartásba vett gépjárművekre történő felszerelésre szánt gumiabroncsokra; |
| --- | --- |

c)

az első alkalommal 1990. október 1-je előtt nyilvántartásba vett gépjárművekre történő felszerelésre szánt gumiabroncsokra;

| d) | T típusú, ideiglenes használatra szánt tartalék gumiabroncsokra; |
| --- | --- |

d)

T típusú, ideiglenes használatra szánt tartalék gumiabroncsokra;

| e) | azokra a gumiabroncsokra, amelyek sebességhatára kevesebb mint 80 km/h; |
| --- | --- |

e)

azokra a gumiabroncsokra, amelyek sebességhatára kevesebb mint 80 km/h;

| f) | azokra a gumiabroncsokra, amelyeknek névleges kerékpántátmérője nem haladja meg a 254 mm-t, vagy pedig legalább 635 mm a névleges kerékpántátmérőjük; |
| --- | --- |

f)

azokra a gumiabroncsokra, amelyeknek névleges kerékpántátmérője nem haladja meg a 254 mm-t, vagy pedig legalább 635 mm a névleges kerékpántátmérőjük;

| g) | a vontatási tulajdonságaik javítása érdekében kiegészítő eszközökkel felszerelt gumiabroncsokra, például a fogazott gumiabroncsokra. |
| --- | --- |

g)

a vontatási tulajdonságaik javítása érdekében kiegészítő eszközökkel felszerelt gumiabroncsokra, például a fogazott gumiabroncsokra.

3. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen rendelet alkalmazásában:

| 1. | „C1, C2 és C3 típusú gumiabroncsok”: [a gépjárművek általános biztonságát szolgáló típus-jóváhagyási követelményekről szóló .../2009/EK rendelet 8. cikkében meghatározott gumiabroncs-osztályok; |
| --- | --- |

1.

„C1, C2 és C3 típusú gumiabroncsok”: [a gépjárművek általános biztonságát szolgáló típus-jóváhagyási követelményekről szóló .../2009/EK rendelet 8. cikkében meghatározott gumiabroncs-osztályok;

| 2. | „T típusú, ideiglenes használatra szánt tartalék gumiabroncsok”: azok az ideiglenes használatra szánt tartalék gumiabroncsok, amelyeket a normál vagy megerősített gumiabroncsoknál magasabb felfúvási nyomáson történő használatra terveztek; |
| --- | --- |

2.

„T típusú, ideiglenes használatra szánt tartalék gumiabroncsok”: azok az ideiglenes használatra szánt tartalék gumiabroncsok, amelyeket a normál vagy megerősített gumiabroncsoknál magasabb felfúvási nyomáson történő használatra terveztek;

| 3. | hógumiabroncs: olyan gumiabroncs, amelynél a futófelület mintázata, összetétele vagy szerkezete elsődlegesen arra van tervezve, hogy havas viszonyok között a jármű mozgásának elindítására vagy fenntartására való képessége tekintetében jobb teljesítményt nyújtson mint a normál gumiabroncs; |
| --- | --- |

3.

hógumiabroncs: olyan gumiabroncs, amelynél a futófelület mintázata, összetétele vagy szerkezete elsődlegesen arra van tervezve, hogy havas viszonyok között a jármű mozgásának elindítására vagy fenntartására való képessége tekintetében jobb teljesítményt nyújtson mint a normál gumiabroncs;

| 4. | „értékesítési hely”: olyan helyszín, ahol a gumiabroncsokat kiállítják ▐ vagy eladásra felkínálják, a gépjárművekre fel nem szerelt, kiállított gumiabroncsok tekintetében beleértve az autószalonokat is; |
| --- | --- |

4.

„értékesítési hely”: olyan helyszín, ahol a gumiabroncsokat kiállítják ▐ vagy eladásra felkínálják, a gépjárművekre fel nem szerelt, kiállított gumiabroncsok tekintetében beleértve az autószalonokat is;

| 5. | „műszaki promóciós szakirodalom”:
  a médiában való hirdetések kivételével
  a gumiabroncsok vagy gépjárművek értékesítése során felhasznált, a végfelhasználók vagy a forgalmazók számára készített ▐ olyan nyomtatott
  vagy az interneten
  elektronikus
  formátumban közzétett műszaki kézikönyv, tájékoztató füzet, szórólap és katalógus
  , amely a gumiabroncsok konkrét paramétereit ismereti; |
| --- | --- |

5.

„műszaki promóciós szakirodalom”:
  a médiában való hirdetések kivételével
  a gumiabroncsok vagy gépjárművek értékesítése során felhasznált, a végfelhasználók vagy a forgalmazók számára készített ▐ olyan nyomtatott
  vagy az interneten
  elektronikus
  formátumban közzétett műszaki kézikönyv, tájékoztató füzet, szórólap és katalógus
  , amely a gumiabroncsok konkrét paramétereit ismereti;

| 6. | „műszaki dokumentáció”: a gumiabroncsokra vonatkozó tájékoztató anyag, amely tartalmazza többek között a gumiabroncsok gyártóját és márkanevét; a gumiabroncs típusának leírását, vagy a gumiabroncsok besorolását az üzemanyag-hatékonysági osztálynak, a nedvestapadási osztálynak és a külső gördülési zaj mért értékének megállapításához; továbbá a vizsgálati jelentéseket, valamint a vizsgálatok pontosságát; |
| --- | --- |

6.

„műszaki dokumentáció”: a gumiabroncsokra vonatkozó tájékoztató anyag, amely tartalmazza többek között a gumiabroncsok gyártóját és márkanevét; a gumiabroncs típusának leírását, vagy a gumiabroncsok besorolását az üzemanyag-hatékonysági osztálynak, a nedvestapadási osztálynak és a külső gördülési zaj mért értékének megállapításához; továbbá a vizsgálati jelentéseket, valamint a vizsgálatok pontosságát;

| 7. | „üzemanyag-megtakarítási kalkulátor”: a kifejezetten a gumiabroncs-címkézéssel foglalkozó weboldalakon elhelyezett eszköz, amely szemlélteti a lehetséges átlagos üzemanyag-, szén-dioxid- és költségmegtakarítást a C1, C2 és C3 típusú gumiabroncsok esetében; |
| --- | --- |

7.

„üzemanyag-megtakarítási kalkulátor”: a kifejezetten a gumiabroncs-címkézéssel foglalkozó weboldalakon elhelyezett eszköz, amely szemlélteti a lehetséges átlagos üzemanyag-, szén-dioxid- és költségmegtakarítást a C1, C2 és C3 típusú gumiabroncsok esetében;

| 8. | „az EU gumiabroncs-címkézéssel foglalkozó weboldala”: a gumiabroncscímke minden egyes összetevőjére vonatkozó magyarázó és kiegészítő információknak a Bizottság által kezelt, üzemanyag-megtakarítási kalkulátort tartalmazó központi online forrása; |
| --- | --- |

8.

„az EU gumiabroncs-címkézéssel foglalkozó weboldala”: a gumiabroncscímke minden egyes összetevőjére vonatkozó magyarázó és kiegészítő információknak a Bizottság által kezelt, üzemanyag-megtakarítási kalkulátort tartalmazó központi online forrása;

| 9. | „gyártó”: az a természetes vagy jogi személy, aki terméket gyárt, illetve aki az adott terméket tervezteti vagy legyártatja, és a saját neve vagy kereskedelmi védjegye alatt forgalomba hozza; |
| --- | --- |

9.

„gyártó”: az a természetes vagy jogi személy, aki terméket gyárt, illetve aki az adott terméket tervezteti vagy legyártatja, és a saját neve vagy kereskedelmi védjegye alatt forgalomba hozza;

| 10. | „importőr”: a Közösség területén székhellyel rendelkező természetes vagy jogi személy, aki valamely harmadik országból származó terméket a Közösség piacán forgalmaz; |
| --- | --- |

10.

„importőr”: a Közösség területén székhellyel rendelkező természetes vagy jogi személy, aki valamely harmadik országból származó terméket a Közösség piacán forgalmaz;

| 11. | „beszállító”: a gyártó vagy annak felhatalmazott megbízottja a Közösségben, vagy pedig az importőr; |
| --- | --- |

11.

„beszállító”: a gyártó vagy annak felhatalmazott megbízottja a Közösségben, vagy pedig az importőr;

| 12. | „forgalmazó”: a szállítási láncon belül bármely olyan, gumiabroncsokat piacra juttató természetes vagy jogi személy, aki nem azonos a beszállítóval vagy az importőrrel; |
| --- | --- |

12.

„forgalmazó”: a szállítási láncon belül bármely olyan, gumiabroncsokat piacra juttató természetes vagy jogi személy, aki nem azonos a beszállítóval vagy az importőrrel;

| 13. | „piacra juttatás”: valamely termék forgalmazás vagy használat céljából történő beszállítása a közösségi piacra, valamely kereskedelmi tevékenység során, akár díjfizetés ellenében, akár díjmentesen; |
| --- | --- |

13.

„piacra juttatás”: valamely termék forgalmazás vagy használat céljából történő beszállítása a közösségi piacra, valamely kereskedelmi tevékenység során, akár díjfizetés ellenében, akár díjmentesen;

| 14. | „végfelhasználó”: a fogyasztó, beleértve azt a flottakezelőt vagy közúti fuvarozási társaságot, amely gumiabroncsot vásárol vagy várhatóan vásárolni fog; |
| --- | --- |

14.

„végfelhasználó”: a fogyasztó, beleértve azt a flottakezelőt vagy közúti fuvarozási társaságot, amely gumiabroncsot vásárol vagy várhatóan vásárolni fog;

| 15. | „lényeges paraméter”: a gumiabroncsok olyan paraméterei, mint például a gördülési ellenállás, a nedvestapadás vagy a külső gördülési zaj, amelyek a használat során számottevő hatást gyakorolnak a környezetre, a közúti biztonságra vagy az egészségre. |
| --- | --- |

15.

„lényeges paraméter”: a gumiabroncsok olyan paraméterei, mint például a gördülési ellenállás, a nedvestapadás vagy a külső gördülési zaj, amelyek a használat során számottevő hatást gyakorolnak a környezetre, a közúti biztonságra vagy az egészségre.

4. cikk

A Bizottság feladatai

(1)
     
  A Bizottság legkésőbb 2010 szeptemberéig létrehozza az „EU gumiabroncs-címkézéssel foglalkozó weboldalát”, amely a címke egyes összetevőire vonatkozó magyarázó információk referenciaforrása, továbbá kezeli azt.

(2)   
  A weboldal a következőket tartalmazza:

| a) | a címkére nyomtatott piktogramok magyarázatát; |
| --- | --- |

a)

a címkére nyomtatott piktogramok magyarázatát;

| b) | a C1, C2 és C3 típusok esetében alacsony gördülési ellenállású gumiabroncsok felszerelésével megtakarítható üzemanyagot, pénzt és szén-dioxid-kibocsátást szemléltető üzemanyag-megtakarítási kalkulátort; |
| --- | --- |

b)

a C1, C2 és C3 típusok esetében alacsony gördülési ellenállású gumiabroncsok felszerelésével megtakarítható üzemanyagot, pénzt és szén-dioxid-kibocsátást szemléltető üzemanyag-megtakarítási kalkulátort;

| c) | egy olyan közleményt, amely kiemeli, hogy a tényleges üzemanyag-megtakarítás és a közlekedési biztonság erősen függ a vezető magatartásától, különös tekintettel a következőkre:










  i. | a környezettudatos vezetés, amely jelentősen csökkentheti az üzemanyag-fogyasztást; |
| --- | --- | --- |

c)

egy olyan közleményt, amely kiemeli, hogy a tényleges üzemanyag-megtakarítás és a közlekedési biztonság erősen függ a vezető magatartásától, különös tekintettel a következőkre:

i.

a környezettudatos vezetés, amely jelentősen csökkentheti az üzemanyag-fogyasztást;

| ii. | a gumiabroncsok nyomása, amelyet rendszeresen ellenőrizni kell a jobb nedvestapadási és üzemanyag-hatékonysági teljesítményi jellemzők elérése érdekében; |
| --- | --- |

ii.

a gumiabroncsok nyomása, amelyet rendszeresen ellenőrizni kell a jobb nedvestapadási és üzemanyag-hatékonysági teljesítményi jellemzők elérése érdekében;

| iii. | a féktávolságok, amelyeket mindig szigorúan be kell tartani. |
| --- | --- |

iii.

a féktávolságok, amelyeket mindig szigorúan be kell tartani.

5. cikk

A gumiabroncs-beszállítók feladatai

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a gumiabroncs-beszállítók eleget tegyenek a következő rendelkezéseknek:

| 1. | a beszállítók gondoskodnak arról, hogy a forgalmazókhoz vagy a végfelhasználókhoz eljuttatott C1 és C2 típusú gumiabroncsok
  legyenek ellátva
  olyan,
  bármilyen módon elhelyezett címkével vagy a futófelületén elhelyezett matricával
  , amely
  feltünteti
  az I. melléklet
  A, B és C
  része szerinti üzemanyag-hatékonysági osztályt,
  nedvestapadást,
  valamint a külső gördülési zaj mért értékét; |
| --- | --- |

1.

a beszállítók gondoskodnak arról, hogy a forgalmazókhoz vagy a végfelhasználókhoz eljuttatott C1 és C2 típusú gumiabroncsok
  legyenek ellátva
  olyan,
  bármilyen módon elhelyezett címkével vagy a futófelületén elhelyezett matricával
  , amely
  feltünteti
  az I. melléklet
  A, B és C
  része szerinti üzemanyag-hatékonysági osztályt,
  nedvestapadást,
  valamint a külső gördülési zaj mért értékét;

| 2. | az 1. pontban említett matrica
  és címke
  formátumának a II. mellékletben előírtak szerintinek kell lennie; |
| --- | --- |

2.

az 1. pontban említett matrica
  és címke
  formátumának a II. mellékletben előírtak szerintinek kell lennie;

| 3. | a beszállítók műszaki promóciós szakirodalomban az I. mellékletben meghatározott módon és a III. mellékletben előírt sorrendben közlik az üzemanyag-hatékonysági osztályt, a nedvestapadási osztályt és a külső gördülési zaj mért értékét.
  A C2 és a C3 típusú gumiabroncsok esetében a mért gördülési ellenállási együtthatót is fel kell tüntetni; |
| --- | --- |

3.

a beszállítók műszaki promóciós szakirodalomban az I. mellékletben meghatározott módon és a III. mellékletben előírt sorrendben közlik az üzemanyag-hatékonysági osztályt, a nedvestapadási osztályt és a külső gördülési zaj mért értékét.
  A C2 és a C3 típusú gumiabroncsok esetében a mért gördülési ellenállási együtthatót is fel kell tüntetni;

| 4. | a beszállítók a tagállami hatóságok kérésére bármely típusú gumiabroncs utolsó darabjának piacra juttatását követő öt éven keresztül bármikor kötelesek rendelkezésre bocsátani a műszaki dokumentációt, ennek kellően részletesnek kell lennie ahhoz, hogy a hatóságok ellenőrizhessék az üzemanyag-hatékonyságra, a nedvestapadásra és a külső gördülési zajra vonatkozóan a címkén közölt információk pontosságát; |
| --- | --- |

4.

a beszállítók a tagállami hatóságok kérésére bármely típusú gumiabroncs utolsó darabjának piacra juttatását követő öt éven keresztül bármikor kötelesek rendelkezésre bocsátani a műszaki dokumentációt, ennek kellően részletesnek kell lennie ahhoz, hogy a hatóságok ellenőrizhessék az üzemanyag-hatékonyságra, a nedvestapadásra és a külső gördülési zajra vonatkozóan a címkén közölt információk pontosságát;

| 5. | a beszállítók a gördülési ellenállási együttható (kg/t-ban kifejezve), a nedves tapadási jelzőszám (az etalonabroncshoz képesti G teljesítmény-jelzőszámként kifejezve) és a zajkibocsátás (dB-ben kifejezve) tekintetében a típusjóváhagyási vizsgálat során mért értékeket nyilvánosan hozzáférhető adatbázisban feltüntetik. |
| --- | --- |

5.

a beszállítók a gördülési ellenállási együttható (kg/t-ban kifejezve), a nedves tapadási jelzőszám (az etalonabroncshoz képesti G teljesítmény-jelzőszámként kifejezve) és a zajkibocsátás (dB-ben kifejezve) tekintetében a típusjóváhagyási vizsgálat során mért értékeket nyilvánosan hozzáférhető adatbázisban feltüntetik.

6. cikk

A gumiabroncs-forgalmazók feladatai

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a gumiabroncs-forgalmazók teljesítsék a következő rendelkezéseket:

| 1. | a forgalmazók gondoskodnak arról, hogy a beszállítók által a 5. cikk 1. pontjának megfelelően biztosított matrica vagy címke a gumiabroncson,
  vagy a címkének a II. melléklet 3. pontjában kidolgozott részletesebb, magyarázó változata a gumiabroncs közvetlen közelében, az értékesítés helyén jól látható helyen hozzáférhető legyen; |
| --- | --- |

1.

a forgalmazók gondoskodnak arról, hogy a beszállítók által a 5. cikk 1. pontjának megfelelően biztosított matrica vagy címke a gumiabroncson,
  vagy a címkének a II. melléklet 3. pontjában kidolgozott részletesebb, magyarázó változata a gumiabroncs közvetlen közelében, az értékesítés helyén jól látható helyen hozzáférhető legyen;

| 2. | ha az értékesítésre felkínált gumiabroncsok a végfelhasználók számára nem láthatók, a forgalmazók
  írásban
  tájékoztatják a végfelhasználót az említett gumiabroncsok üzemanyag-hatékonysági osztályáról, nedvestapadási osztályáról és külső gördülési zajának mért értékéről; |
| --- | --- |

2.

ha az értékesítésre felkínált gumiabroncsok a végfelhasználók számára nem láthatók, a forgalmazók
  írásban
  tájékoztatják a végfelhasználót az említett gumiabroncsok üzemanyag-hatékonysági osztályáról, nedvestapadási osztályáról és külső gördülési zajának mért értékéről;

| 3. | a C1, C2
  és C3
  típusú gumiabroncsok esetében a forgalmazók a gumiabroncsok vásárlásakor a végfelhasználók számára a kiadott
  számlán vagy azzal
  együtt
  átnyújtják a címkének a II. melléklet 3. vagy 4. pontjában kidolgozott magyarázó változatát, amely megadja az I. melléklet A., B. illetve C. részében előírt
  üzemanyag-hatékonysági osztályt,
  nedvestapadási osztályt
  és a külső gördülési zaj mért értékét. |
| --- | --- |

3.

a C1, C2
  és C3
  típusú gumiabroncsok esetében a forgalmazók a gumiabroncsok vásárlásakor a végfelhasználók számára a kiadott
  számlán vagy azzal
  együtt
  átnyújtják a címkének a II. melléklet 3. vagy 4. pontjában kidolgozott magyarázó változatát, amely megadja az I. melléklet A., B. illetve C. részében előírt
  üzemanyag-hatékonysági osztályt,
  nedvestapadási osztályt
  és a külső gördülési zaj mért értékét.

7. cikk

A
  járműbeszállítók
  és a
  járműforgalmazók
  feladatai

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a
  járműbeszállítók
  és a
  járműforgalmazók
  eleget tegyenek a következő rendelkezéseknek:

| 1. | a
  járműbeszállítók
  és a
  járműforgalmazók tájékoztatást nyújtanak
  az új járművekre felszerelt gumiabroncsokról; ezeknek az információknak
  a III. mellékletben meghatározott sorrendben
  tartalmazniuk kell az I. melléklet A. részének rendelkezései szerinti üzemanyag-hatékonysági osztályt, az I. melléklet C. részének rendelkezései szerinti külső gördülési zaj mért értékét, a C1 típusú gumiabroncsok esetében pedig az I. melléklet B részének rendelkezései szerinti nedvestapadási osztályt.
  Ezt az információt legalább az elektronikus műszaki promóciós szakirodalomban fel kell tüntetni, és még a jármű eladása előtt a végfelhasználó rendelkezésére kell bocsátani; |
| --- | --- |

1.

a
  járműbeszállítók
  és a
  járműforgalmazók tájékoztatást nyújtanak
  az új járművekre felszerelt gumiabroncsokról; ezeknek az információknak
  a III. mellékletben meghatározott sorrendben
  tartalmazniuk kell az I. melléklet A. részének rendelkezései szerinti üzemanyag-hatékonysági osztályt, az I. melléklet C. részének rendelkezései szerinti külső gördülési zaj mért értékét, a C1 típusú gumiabroncsok esetében pedig az I. melléklet B részének rendelkezései szerinti nedvestapadási osztályt.
  Ezt az információt legalább az elektronikus műszaki promóciós szakirodalomban fel kell tüntetni, és még a jármű eladása előtt a végfelhasználó rendelkezésére kell bocsátani;

| 2. | ha új gépjárműre többféle típusú gumiabroncs szerelhető fel, és a végfelhasználóknak nem kínálják fel az ezek közötti választás lehetőségét, akkor
  az 1. pontban említett tájékoztatásban fel kell tüntetni
  e gumiabroncs-típusok legalacsonyabb üzemanyag-hatékonysági és nedvestapadási osztályát, valamint a külső gördülési zaj legmagasabb mért értékét ▐; |
| --- | --- |

2.

ha új gépjárműre többféle típusú gumiabroncs szerelhető fel, és a végfelhasználóknak nem kínálják fel az ezek közötti választás lehetőségét, akkor
  az 1. pontban említett tájékoztatásban fel kell tüntetni
  e gumiabroncs-típusok legalacsonyabb üzemanyag-hatékonysági és nedvestapadási osztályát, valamint a külső gördülési zaj legmagasabb mért értékét ▐;

| 3. | ha a végfelhasználók választhatnak az új gépjárműre felszerelendő különböző típusú gumiabroncsok közül,
  az alábbi pontok egyike alkalmazandó:










  a) | ha a végfelhasználók csak a különböző abroncs-/kerékpántméretek közül választhatnak, de a gumiabroncstípus más paraméterei közül nem, az 1. pontban említett tájékoztatásban minden egyes gumiabroncs-/kerékpántméretnél fel kell tüntetni az adott gumiabroncs-/kerékpántméretben elérhető összes gumiabroncstípus legalacsonyabb üzemanyag-hatékonysági és nedvestapadási osztályát, valamint a külső gördülési zaj legmagasabb mért értékét; |
| --- | --- | --- |

3.

ha a végfelhasználók választhatnak az új gépjárműre felszerelendő különböző típusú gumiabroncsok közül,
  az alábbi pontok egyike alkalmazandó:

a)

ha a végfelhasználók csak a különböző abroncs-/kerékpántméretek közül választhatnak, de a gumiabroncstípus más paraméterei közül nem, az 1. pontban említett tájékoztatásban minden egyes gumiabroncs-/kerékpántméretnél fel kell tüntetni az adott gumiabroncs-/kerékpántméretben elérhető összes gumiabroncstípus legalacsonyabb üzemanyag-hatékonysági és nedvestapadási osztályát, valamint a külső gördülési zaj legmagasabb mért értékét;

| b) | az a) pont hatálya alá tartozó esetek kivételével az 1. pontban említett tájékoztatásban fel kell tüntetni a végfelhasználó által választható összes gumiabroncstípus üzemanyag-hatékonysági és nedvestapadási osztályát, valamint a külső gördülési zaj legmagasabb mért értékét. |
| --- | --- |

b)

az a) pont hatálya alá tartozó esetek kivételével az 1. pontban említett tájékoztatásban fel kell tüntetni a végfelhasználó által választható összes gumiabroncstípus üzemanyag-hatékonysági és nedvestapadási osztályát, valamint a külső gördülési zaj legmagasabb mért értékét.

8. cikk

Összehangolt vizsgálati módszerek

Az 5., 6. és 7. cikk alapján rendelkezésre bocsátandó, a gumiabroncsok üzemanyag-hatékonysági és nedvestapadási osztályára, valamint a külső gördülési zajának mért értékére vonatkozó információkat az I. mellékletben foglalt, harmonizált vizsgálati módszerek alkalmazásával kell megállapítani.
  A harmonizált vizsgálatok eredményeképpen a végfelhasználó megbízható és teljes mértékben reprezentatív képet kap a vizsgált jellemzők rangsorolásáról.

9. cikk

Hitelesítési eljárás

(1)   A tagállamok az I. melléklet A. és B. része szerinti, bejelentett üzemanyag-hatékonysági és nedvestapadási osztályok megfelelőségét, valamint az I. melléklet C. része szerinti külső gördülési ellenállás bejelentett mért értékének megfelelőségét a IV. mellékletben megállapított eljárásnak megfelelően értékelik.

(2)
     
  Ezen hitelesítések nem érintik a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (10) vagy a gépjárművek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról szóló].../2009/EK rendelettel összhangban járművekre vagy gumiabroncsokra vonatkozóan kiadott uniós típusjóváhagyást. A megfelelőség értékelése érdekében a tagállamok adott esetben hivatkoznak a gumiabroncs típusjóváhagyási dokumentációjára és a beszállító által biztosított igazoló dokumentumokra is.

(3)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok kialakítsák az elárusítóhelyek rendes és rendkívüli ellenőrzésének rendszerét a rendelet követelményeinek való megfelelés biztosítása céljából.

10. cikk

Belső piac

(1)   Ezen
  rendelet
  rendelkezéseinek betartása esetén a tagállamok az ezen
  rendelet
  hatálya alá tartozó termékinformációk alapján nem tiltják meg és nem korlátozzák a gumiabroncsok piacra juttatását.

(2)   Amennyiben nem rendelkeznek ellenkező értelmű bizonyítékokkal, a tagállamok úgy tekintik, hogy a címkék és a termékinformációk megfelelnek
  e rendelet
  rendelkezéseinek. A tagállamok
  a 5. cikk (4) pontjának megfelelően
  – a bejelentett értékek pontosságának értékelése érdekében – műszaki dokumentációk benyújtását írhatják elő.

11. cikk

Ösztönzők

A tagállamok
  az üzemanyag-hatékonyság vagy a nedvestapadás tekintetében
  az I. melléklet
  A. illetve B.
  része szerinti C
  osztály
  alatti gumiabroncsok tekintetében nem biztosítanak ösztönzőket.

12. cikk

Módosítások és a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás

A következő intézkedéseket, amelyeknek célja az ezen rendelet nem lényeges elemeinek kiegészítéssel történő módosítása, a 14. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni:

| 1. | a C2 és C3 típusú gumiabroncsok nedvestapadási osztályaira vonatkozó követelmények bevezetése, amennyiben rendelkezésre állnak a megfelelő összehangolt vizsgálati módszerek; |
| --- | --- |

1.

a C2 és C3 típusú gumiabroncsok nedvestapadási osztályaira vonatkozó követelmények bevezetése, amennyiben rendelkezésre állnak a megfelelő összehangolt vizsgálati módszerek;

| 2. | a hógumikkal és az északi típusú téli gumiabroncsokkal kapcsolatos követelmények beillesztése; |
| --- | --- |

2.

a hógumikkal és az északi típusú téli gumiabroncsokkal kapcsolatos követelmények beillesztése;

| 3. | az I–IV. melléklet műszaki fejlődéshez való igazítása. |
| --- | --- |

3.

az I–IV. melléklet műszaki fejlődéshez való igazítása.

13. cikk

Végrehajtás
  és szankciók

(1)
     
  E rendelet következetes végrehajtása érdekében a tagállamok folyamatos információcserén keresztül biztosítják a szoros együttműködést a piacfelügyelet terén. A tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk a rendszeres utólagos ellenőrzések biztosítására annak érdekében, hogy a nem megfelelően címkézett gumiabroncsokat hozzák összhangba az előírásokkal, vagy vonják ki a forgalomból.

(2)
     A tagállamok
  intézkedéseket hoznak az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciók meghatározására, beleértve
  az
  e rendelet
  értelmében elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat és a végrehajtásuk biztosításához
  szükséges rendelkezéseket is
  .

(3)
     
  Ezen intézkedéseknek hatékonynak, arányosnak és a visszatartó erejűnek kell lenniük.

(4)
     A tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot az említett
  intézkedésekről és esetleges
  későbbi
  módosításaikról

14. cikk

A bizottság

(1)   A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.

(2)   E bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

15. cikk

Felülvizsgálat

(1)
     Legkésőbb az
  e rendelet
  alkalmazási időpontját követő
  három
  éven belül a Bizottság
  felülvizsgálja e rendelet alkalmazását, figyelembe véve többek között a következőket:

| a) | a címke hatékonysága a fogyasztói tudatosság szempontjából; |
| --- | --- |

a)

a címke hatékonysága a fogyasztói tudatosság szempontjából;

| b) | a címkézési rendszernek az újrafutózott gumiabroncsokra történő kiterjesztésének szükségessége; |
| --- | --- |

b)

a címkézési rendszernek az újrafutózott gumiabroncsokra történő kiterjesztésének szükségessége;

| c) | új gumiabroncs-paraméterek vagy -osztályok bevezetésének szükségessége; |
| --- | --- |

c)

új gumiabroncs-paraméterek vagy -osztályok bevezetésének szükségessége;

| d) | a gumiabroncsok paramétereiről a járműbeszállítók és -forgalmazók részéről a végfelhasználóknak nyújtott tájékoztatás. |
| --- | --- |

d)

a gumiabroncsok paramétereiről a járműbeszállítók és -forgalmazók részéről a végfelhasználóknak nyújtott tájékoztatás.

(2)
     
  A Bizottság az említett felülvizsgálat, egy hatásvizsgálat és egy fogyasztói felmérés alapján jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, szükség esetén a rendelet módosítására irányuló javaslat kíséretében.

16. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A rendeletet
  2012. november 1-jétől kell alkalmazni.

Az 5. és 6. cikk azonban a 2012. július 1. előtt gyártott gumiabroncsokra nem alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ║,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  2009. március 25-i vélemény. (HL-ben még nem tették közzé).

1

(2)  HL C, ..., ... o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2009. április 22-i álláspontja.

3

(4)  COM(2008)0433.

4

0433

(5)  ║ COM(2006)0545║.

5

0545

(6)  ║ HL L, o.

6

L

(7)  HL L 189., 2002.7.18., 12. o.

7

(8)  HL L 297., 1992.10.13., 16. o.

8

(9)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

9

(10)  HL L 263., 2007.10.9., 1. o.

10

2009. április 22., szerdaI. MELLÉKLET

A gumiabroncs-paraméterek osztályozása

A. rész:   Üzemanyag-hatékonysági osztályok

Az üzemanyag-hatékonysági osztályt a gördülési ellenállási együttható (RRC) alapján, az alábbiakban megadott, A-tól G-ig terjedő skálának megfelelően és az ... sz. ENSZ-EGB-előírás ║ szerint mért módon kell meghatározni.

▐

| C1 típusú gumiabroncsok | C2 típusú gumiabroncsok | C3 típusú gumiabroncsok |
| --- | --- | --- |
| RRC kg/t-ban | Energiahatékonysági osztály | RRC kg/t-ban | Energiahatékonysági osztály | RRC kg/t-ban | Energiahatékonysági osztály |
| RRC≤6,5 | A | RRC≤5,5 | A | RRC≤4,0 | A |
| 6,6≤RRC≤7,7 | B | 5,6≤RRC≤6,7 | B | 4,1≤RRC≤5,0 | B |
| 7,8≤RRC≤9,0 | C | 6,8≤RRC≤8,0 | C | 5,1≤RRC≤6,0 | C |
| Nincs | D | Nincs | D | 6,1≤RRC≤7,0 | D |
| 9,1≤RRC≤10,5 | E | 8,1≤RRC≤9,2 | E | 7,1≤RRC≤8,0 | E |
| 10,6≤RRC≤12,0 | F | 9,3≤RRC≤10,5 | F | RRC≥8,1 | F |
| RRC≥12,1 | G | RRC≥10,6 | G | Nincs | G |

C1 típusú gumiabroncsok

C2 típusú gumiabroncsok

C3 típusú gumiabroncsok

RRC kg/t-ban

Energiahatékonysági osztály

RRC kg/t-ban

Energiahatékonysági osztály

RRC kg/t-ban

Energiahatékonysági osztály

RRC≤6,5

A

RRC≤5,5

A

RRC≤4,0

A

6,6≤RRC≤7,7

B

5,6≤RRC≤6,7

B

4,1≤RRC≤5,0

B

7,8≤RRC≤9,0

C

6,8≤RRC≤8,0

C

5,1≤RRC≤6,0

C

Nincs

D

Nincs

D

6,1≤RRC≤7,0

D

9,1≤RRC≤10,5

E

8,1≤RRC≤9,2

E

7,1≤RRC≤8,0

E

10,6≤RRC≤12,0

F

9,3≤RRC≤10,5

F

RRC≥8,1

F

RRC≥12,1

G

RRC≥10,6

G

Nincs

G

B. rész:   Nedvestapadási osztályok

A C1 típusú gumiabroncsok nedvestapadási osztályait a nedvestapadási index (G) alapján kell meghatározni, az alábbiakban meghatározott A-tól G-ig terjedő skála szerint, és azokat az egységes rendelkezések gumiabroncsok gördülési zaj és nedvestapadás tekintetében történő jóváhagyásáról szóló, 117. számú ENSZ-EGB-előírásnak (1) megfelelően kell mérni.

| G | Nedvestapadási osztályok |
| --- | --- |
| 155≤G | A |
| 140≤G≤154 | B |
| 125≤G≤139 | C |
| Nincs | D |
| 110≤G≤124 | E |
| G≤109 | F |
| Nincs | G |

G

Nedvestapadási osztályok

155≤G

A

140≤G≤154

B

125≤G≤139

C

Nincs

D

110≤G≤124

E

G≤109

F

Nincs

G

C. rész:   Külső gördülési zaj

A külső gördülési zaj mért értékét decibelben kell megadni, és az egységes rendelkezések gumiabroncsok gördülési zaj és nedvestapadás tekintetében történő jóváhagyásáról szóló, 117. számú ENSZ-EGB-előírásnak megfelelően kell mérni.

D. rész:
     
  Alacsony zajszintet igazoló jelzés:

Az alábbiakban ismertetett besorolás alapján meghatározott alacsony zajszintű gumiabroncsok esetében a külső gördülési zaj dB-ben mért értékére vonatkozó címkét az alacsony zajszintet igazoló jelzéssel kell kiegészíteni

| Külső gördülési zaj szerinti osztályok (dB(A)) |
| --- |
| | C1 | C2 | C3 |
| alacsony zajszintet igazoló jelzés (2) | ≤68 | ≤69 | ≤70 |

Külső gördülési zaj szerinti osztályok (dB(A))

C1

C2

C3

alacsony zajszintet igazoló jelzés (2)

≤68

≤69

≤70

---

(1)  HL L 231., 2008.8.29., 19. o.

(2)  
  alacsony zajszintet igazoló jelzés:

Image

2009. április 22., szerdaII. MELLÉKLET

A címke formátuma

Az 5. cikk 1. pontjában és a 6. cikk 1. pontjában emlнtett matrica kйt rйszbхl бll: 1) az alábbiakban leírt formátumban nyomtatott címke, és 2) szabad felület, ahol a beszállító neve, a gumiabroncs termйkvonalбnak neve, a gumiabroncs mйretei, terhelhetхsйgi indexe, sebessйghatбra йs egyйb rйszletes mыszaki informбciуk szerepelnek (a tovбbbiakban: márkanévhely).

1.   A címke kialakítása

| 1.1. | A matricára nyomtatott, az 5. cikk 1. pontjában és a 6. cikk 1. pontjában említett címkének meg kell felelnie az alábbi illusztrációnak: |
| --- | --- |

1.1.

A matricára nyomtatott, az 5. cikk 1. pontjában és a 6. cikk 1. pontjában említett címkének meg kell felelnie az alábbi illusztrációnak:

Image

| 1.2. | A kialakнtбs a kцvetkezх elemmel egйszьl ki:



  az EU gumiabroncs-cнmkйzйssel foglalkozу weboldalбnak cнme, nagy betыmйrettel a cнmke aljбn |
| --- | --- |

1.2.

az EU gumiabroncs-cнmkйzйssel foglalkozу weboldalбnak cнme, nagy betыmйrettel a cнmke aljбn

| 1.3. | A kцvetkezх бbra a cнmke részletes adatait adja meg: |
| --- | --- |

1.3.

A kцvetkezх бbra a cнmke részletes adatait adja meg:

Image

| 1.4. | A címke legyen legalább 75 mm széles és 110 mm magas. Amennyiben a címkét nagyobb formátumban nyomtatják ki, a tartalmának továbbra is arányosnak kell lennie a fent megadott adatokkal. |
| --- | --- |

1.4.

A címke legyen legalább 75 mm széles és 110 mm magas. Amennyiben a címkét nagyobb formátumban nyomtatják ki, a tartalmának továbbra is arányosnak kell lennie a fent megadott adatokkal.

| 1.5. | A cнmkйnek a kцvetkezх kцvetelményeknek kell megfelelnie:






  a) | a CMYK – ciбn, bнbor, sбrga йs fekete – szнnekbхl бllу szнnek a kцvetkezх pйlda szerint vannak megadva: 00-70-X-00: 0 % ciбn, 70 % bнbor, 100 % sбrga, 0 % fekete; |
| --- | --- | --- |

1.5.

A cнmkйnek a kцvetkezх kцvetelményeknek kell megfelelnie:

a)

a CMYK – ciбn, bнbor, sбrga йs fekete – szнnekbхl бllу szнnek a kцvetkezх pйlda szerint vannak megadva: 00-70-X-00: 0 % ciбn, 70 % bнbor, 100 % sбrga, 0 % fekete;

| b) | a felsorolt számok az 1.3. részben megadott képfeliratoknak felelnek meg; | Üzemanyag-hatékonyság
  A rendelkezésre bocsátott piktogram alapján: szélessége: 19,5 mm, magassága: 18,5 mm – a piktogram keretének vonalvastagsága: 3,5 pt, szélessége: 26 mm, magassága: 23 mm – a besorolás keretének vonalvastagsága: 1 pt – a keret végének vonalvastagsága: 3,5 pt, szélessége: 36 mm – színe: X-10-00-05; |
| --- | --- | --- |

b)

a felsorolt számok az 1.3. részben megadott képfeliratoknak felelnek meg;

Image

Üzemanyag-hatékonyság

A rendelkezésre bocsátott piktogram alapján: szélessége: 19,5 mm, magassága: 18,5 mm – a piktogram keretének vonalvastagsága: 3,5 pt, szélessége: 26 mm, magassága: 23 mm – a besorolás keretének vonalvastagsága: 1 pt – a keret végének vonalvastagsága: 3,5 pt, szélessége: 36 mm – színe: X-10-00-05;

| | Nedvestapadás
  A rendelkezésre bocsátott piktogram alapján: szélessége: 19 mm, magassága: 19 mm – a piktogram keretének vonalvastagsága: 3,5 pt, szélessége: 26 mm, magassága: 23 mm – a besorolás keretének vonalvastagsága: 1 pt – a keret végének vonalvastagsága: 3,5 pt, szélessége: 26 mm – színe: X-10-00-05; |
| --- | --- |

Image

Nedvestapadás

A rendelkezésre bocsátott piktogram alapján: szélessége: 19 mm, magassága: 19 mm – a piktogram keretének vonalvastagsága: 3,5 pt, szélessége: 26 mm, magassága: 23 mm – a besorolás keretének vonalvastagsága: 1 pt – a keret végének vonalvastagsága: 3,5 pt, szélessége: 26 mm – színe: X-10-00-05;

| | Kьlsх gцrdьlйsi zaj
  A rendelkezésre bocsátott piktogram alapján: szélessége: 23 mm, magassága: 15 mm – a piktogram keretének vonalvastagsága: 3,5 pt, szélessége: 26 mm, magassága: 24 mm – az érték körüli keret vonalvastagsága: 1 pt – a keret végének: vonalvastagsága: 3,5 pt, magassága: 24 mm – színe: X-10-00-05; |
| --- | --- |

Image

Kьlsх gцrdьlйsi zaj

A rendelkezésre bocsátott piktogram alapján: szélessége: 23 mm, magassága: 15 mm – a piktogram keretének vonalvastagsága: 3,5 pt, szélessége: 26 mm, magassága: 24 mm – az érték körüli keret vonalvastagsága: 1 pt – a keret végének: vonalvastagsága: 3,5 pt, magassága: 24 mm – színe: X-10-00-05;

| | A címke kerete: vonalvastagsága: 1,5 pt – színe: X-10-00-05; |
| --- | --- |

Image

A címke kerete: vonalvastagsága: 1,5 pt – színe: X-10-00-05;

| | A-tуl G-ig terjedх skбla






  — | Nyilak: magassбg: 4,75 mm, kцztьk lйvх tбvolsбg: 0,75 mm, fekete vonal vastagsбga: 0,5 pt – szнnek:






  — | A: X-00-X-00; |
| --- | --- | --- | --- |

Image

A-tуl G-ig terjedх skбla

—

Nyilak: magassбg: 4,75 mm, kцztьk lйvх tбvolsбg: 0,75 mm, fekete vonal vastagsбga: 0,5 pt – szнnek:

—

A: X-00-X-00;

| — | B: 70-00-X-00; |
| --- | --- |

—

B: 70-00-X-00;

| — | C: 30-00-X-00; |
| --- | --- |

—

C: 30-00-X-00;

| — | D: 00-00-X-00; |
| --- | --- |

—

D: 00-00-X-00;

| — | E: 00-30-X-00; |
| --- | --- |

—

E: 00-30-X-00;

| — | F: 00-70-X-00; |
| --- | --- |

—

F: 00-70-X-00;

| — | G: 00-X-X-00. |
| --- | --- |

—

G: 00-X-X-00.

| — | Szöveg: Helvetica, félkövér, 12 pt, 100 % fehér, fekete kerettel: 0,5 pt; |
| --- | --- |

—

Szöveg: Helvetica, félkövér, 12 pt, 100 % fehér, fekete kerettel: 0,5 pt;

| | A tényleges besorolás






  — | Nyíl: szélessége: 16 mm, magassága: 10 mm, 100 % fekete; |
| --- | --- | --- |

Image

A tényleges besorolás

—

Nyíl: szélessége: 16 mm, magassága: 10 mm, 100 % fekete;

| — | Szöveg: Helvetica, félkövér, 27 pt, 100 % fehér; |
| --- | --- |

—

Szöveg: Helvetica, félkövér, 27 pt, 100 % fehér;

| | A skála vonalai: vastagság: 0,5 pt, a szaggatott vonalak közti távolság: 5,5 mm, 100 % fekete; |
| --- | --- |

Image

A skála vonalai: vastagság: 0,5 pt, a szaggatott vonalak közti távolság: 5,5 mm, 100 % fekete;

| | A skбlбn szereplх szцveg: Helvetica, fйlkцvйr, 11 pt, 100 % fekete; |
| --- | --- |

Image

A skбlбn szereplх szцveg: Helvetica, fйlkцvйr, 11 pt, 100 % fekete;

| | A zajszint






  — | Keret: szélessége: 25 mm, magassága: 10 mm, 100 % fekete; |
| --- | --- | --- |

Image

A zajszint

—

Keret: szélessége: 25 mm, magassága: 10 mm, 100 % fekete;

| — | Szöveg: Helvetica, félkövér, 20 pt, 100 % fehér; |
| --- | --- |

—

Szöveg: Helvetica, félkövér, 20 pt, 100 % fehér;

| — | A mértйkegysйg betыi: Helvetica, fйlkцvйr, az „(A)” normбl (nem fйlkцvйr), 13 pt, 100 % fehér; |
| --- | --- |

—

A mértйkegysйg betыi: Helvetica, fйlkцvйr, az „(A)” normбl (nem fйlkцvйr), 13 pt, 100 % fehér;

| | EU-logó: szélessége: 9 mm, magassága: 6 mm; |
| --- | --- |

Image

EU-logó: szélessége: 9 mm, magassága: 6 mm;

| | Az rendeletre való hivatkozás: Helvetica, normál, 7,5 pt, 100 % fekete;
  A gumiabroncs osztályára való hivatkozás: Helvetica, félkövér, 7,5 pt, 100 % fekete; |
| --- | --- |

Image

Az rendeletre való hivatkozás: Helvetica, normál, 7,5 pt, 100 % fekete;

A gumiabroncs osztályára való hivatkozás: Helvetica, félkövér, 7,5 pt, 100 % fekete;

| c) | A háttérnek fehérnek kell lennie. |
| --- | --- |

c)

A háttérnek fehérnek kell lennie.

| 1.6. | A gumiabroncs-osztályt (C1, C2 vagy C3) az 1.3. részben megadott illusztrбciуn elхнrt formбtumban fel kell tьntetni a cнmkйn. |
| --- | --- |

1.6.

A gumiabroncs-osztályt (C1, C2 vagy C3) az 1.3. részben megadott illusztrбciуn elхнrt formбtumban fel kell tьntetni a cнmkйn.

2.   Márkanévhely

║ A beszállítóknak a matricán a cнmkйvel egyьtt fel kell tьntetniьk a nevьket, a gumiabroncs termйkvonalбnak nevйt йs a gumiabroncs mйreteit, terhelhetхsйgi indexйt, sebessйghatбrбt йs egyйb rйszletes mыszaki informбciуkat, bбrmilyen szнnben, formбtumban йs kialakнtбssal, azzal a kikцtéssel, hogy a márkanévhely méretaránya a címke méretéhez képest nem haladhatja meg a 4:5 arányt, és a címkével együtt közölt üzenet nem mondhat ellent a címke üzenetének.

3.
     
  A bхvнtett magyarбzу cнmke formбtuma

Az 6. cikkben emlнtett cнmke bхvнtett vбltozatбt az alбbbi бbrбnak megfelelхen kell elkйszнteni, az abban szereplх szцveget az йrtйkesнtйsi pont helye szerinti megfelelх nyelvre fordнtva. A cнmke e vбltozatбt a szбmlбn vagy a szбmlбval egyьtt kell a fogyasztу szбmбra бtadni, kivйve, ha ez arбnytalan terhet ró a forgalmazóra; ez utóbbi esetben a tájékoztatást a II. melléklet 4. pontjбnak megfelelхen kell biztosнtani.

Image

4.
     
  A számlán feltüntetett tájékoztatás formátuma

Ha a II. melléklet 3. pontjában meghatározott magyarázó címke nyomtatási költségei arбnytalan terhet rуnak a forgalmazуra, a cнmke informбciуit az alбbbi бbrбnak megfelelхen kell feltьntetni:

Image

2009. április 22., szerdaIII. MELLЙKLET

A mыszaki promуciуs szakirodalomban kцzцlt informбciуk

| 1. | A gumiabroncsra vonatkozó információkat az alábbiakban meghatározott sorrendben kell feltüntetni:






  i. | az ьzemanyag-hatйkonysбgi osztбly (A йs G kцzцtti betы); |
| --- | --- | --- |

1.

A gumiabroncsra vonatkozó információkat az alábbiakban meghatározott sorrendben kell feltüntetni:

i.

az ьzemanyag-hatйkonysбgi osztбly (A йs G kцzцtti betы);

| ii. | a nedvestapadбsi osztбly (A йs G kцzцtti betы); |
| --- | --- |

ii.

a nedvestapadбsi osztбly (A йs G kцzцtti betы);

| iii. | a kьlsх gцrdьlйsi zaj mйrt йrtйke (dB). |
| --- | --- |

iii.

a kьlsх gцrdьlйsi zaj mйrt йrtйke (dB).

| 2. | Az informбciуknak a kцvetkezх kцvetelmйnyeknek kell megfelelniьk:






  i. | legyenek könnyen olvashatóak; |
| --- | --- | --- |

2.

Az informбciуknak a kцvetkezх kцvetelmйnyeknek kell megfelelniьk:

i.

legyenek könnyen olvashatóak;

| ii. | legyenek kцnnyen йrthetхek; |
| --- | --- |

ii.

legyenek kцnnyen йrthetхek;

| iii. | ha egy adott gumiabroncs a mйretйtхl vagy mбs paramйterektхl fьggхen kьlцnfйle osztбly-besorolбsokban fйrhetх hozzб, a legrosszabb йs a legjobb teljesнtmйnyы gumiabroncs бltal meghatбrozott tartományt kell feltüntetni. |
| --- | --- |

iii.

ha egy adott gumiabroncs a mйretйtхl vagy mбs paramйterektхl fьggхen kьlцnfйle osztбly-besorolбsokban fйrhetх hozzб, a legrosszabb йs a legjobb teljesнtmйnyы gumiabroncs бltal meghatбrozott tartományt kell feltüntetni.

| 3. | A beszбllнtуknak ezenkнvьl weboldalukon hozzбfйrhetхvй kell tenniьk a kцvetkezх informбciуkat:








  i. | az EU gumiabroncs-címkézéssel foglalkozó weboldalára mutató hivatkozást; |
| --- | --- | --- |

3.

A beszбllнtуknak ezenkнvьl weboldalukon hozzбfйrhetхvй kell tenniьk a kцvetkezх informбciуkat:

i.

az EU gumiabroncs-címkézéssel foglalkozó weboldalára mutató hivatkozást;

| ii. | a címkére nyomtatott piktogramok magyarázatát
  és az EU gumiabroncs-címkézéssel foglalkozó weboldalán megtalálható üzemanyag-hatékonysági kalkulátort
  ; |
| --- | --- |

ii.

a címkére nyomtatott piktogramok magyarázatát
  és az EU gumiabroncs-címkézéssel foglalkozó weboldalán megtalálható üzemanyag-hatékonysági kalkulátort
  ;

| iii. | egy olyan megбllapнtбst, amely kiemeli, hogy a tйnyleges ьzemanyag-megtakarнtбs йs a kцzlekedйsi biztonsбg erхsen fьgg a vezetх magatartбsбtуl, kьlцnцs tekintettel a kцvetkezхkre:






  — | a kцrnyezettudatos vezetйs jelentхsen csцkkentheti az ьzemanyag-fogyasztбst; |
| --- | --- | --- |

iii.

egy olyan megбllapнtбst, amely kiemeli, hogy a tйnyleges ьzemanyag-megtakarнtбs йs a kцzlekedйsi biztonsбg erхsen fьgg a vezetх magatartбsбtуl, kьlцnцs tekintettel a kцvetkezхkre:

—

a kцrnyezettudatos vezetйs jelentхsen csцkkentheti az ьzemanyag-fogyasztбst;

| — | a gumiabroncsok nyomбsбt rendszeresen ellenхrizni kell a jobb nedvestapadбsi йs ьzemanyag-hatйkonysбgi teljesнtmйnyi jellemzхk elйrйse йrdekében; |
| --- | --- |

—

a gumiabroncsok nyomбsбt rendszeresen ellenхrizni kell a jobb nedvestapadбsi йs ьzemanyag-hatйkonysбgi teljesнtmйnyi jellemzхk elйrйse йrdekében;

| — | a féktávolságokat mindig szigorúan be kell tartani. |
| --- | --- |

—

a féktávolságokat mindig szigorúan be kell tartani.

2009. április 22., szerdaIV. MELLÉKLET

Hitelesítési eljárás

A bejelentett ьzemanyag-hatйkonysбgi йs nedvestapadбsi osztбlyok, valamint a kьlsх gцrdьlйsi zaj bejelentett mйrt йrtйkйnek megfelelхsйgйt a beszбllнtу бltal meghatбrozott minden egyes gumiabroncstнpus, vagy gumiabroncs-csoport esetйben йrtйkelni kell, a kцvetkezх eljбrбsnak megfelelхen:

| 1. | elхszцr egyetlen gumiabroncsot kell vizsgбlni. Ha a mйrt йrtйk megfelel a bejelentett osztбlynak vagy a kьlsх gцrdьlйsi zaj mért értékének, akkor a gumiabroncs megfelelt a vizsgálaton; |
| --- | --- |

1.

elхszцr egyetlen gumiabroncsot kell vizsgбlni. Ha a mйrt йrtйk megfelel a bejelentett osztбlynak vagy a kьlsх gцrdьlйsi zaj mért értékének, akkor a gumiabroncs megfelelt a vizsgálaton;

| 2. | ha a mйrt йrtйk nem felel meg a bejelentett osztбlynak vagy a kьlsх gцrdьlйsi zaj mйrt йrtйkйnek, akkor hбrom tovбbbi gumiabroncsot kell megvizsgбlni. A négy vizsgált gumiabroncs mérési eredményeinek átlagát kell felhasználni a bejelentett információknak való megfelelés vizsgálatához. |
| --- | --- |

2.

ha a mйrt йrtйk nem felel meg a bejelentett osztбlynak vagy a kьlsх gцrdьlйsi zaj mйrt йrtйkйnek, akkor hбrom tovбbbi gumiabroncsot kell megvizsgбlni. A négy vizsgált gumiabroncs mérési eredményeinek átlagát kell felhasználni a bejelentett információknak való megfelelés vizsgálatához.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/212 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/212

---

2009. április 22., szerdaA 717/2007/EK rendelet (mobiltelefon-hálózatok) és a 2002/21/EK irányelv (elektronikus hírközlés) módosítása ***I

P6_TA(2009)0249

Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a Közösségen belüli nyilvános mobiltelefon-hálózatok közötti barangolásról (roaming) szóló 717/2007/EK rendelet, valamint az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0580 – C6-0333/2008 – 2008/0187(COD))

2010/C 184 E/55

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0580),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0333/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A6-0138/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2009. április 22., szerdaP6_TC1-COD(2008)0187

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a Közösségen belüli nyilvános mobiltelefon-hálózatok közötti barangolásról (roaming) szóló 717/2007/EK rendelet, valamint az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv módosításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal 544/2009/EK rendelet).

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/213 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/213

---

2009. április 22., szerdaA jelentésekre és a dokumentációra vonatkozó kötelezettségek vállalatok egyesülése és szétválása esetén ***I

P6_TA(2009)0250

Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a 77/91/EGK, a 78/855/EGK, a 82/891/EGK és a 2005/56/EK tanácsi irányelvnek az egyesülések és szétválások esetében alkalmazandó jelentési és dokumentációs kötelezettségek tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0576 – C6-0330/2008 – 2008/0182(COD))

2010/C 184 E/56

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0576),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és az EK-Szerződés 44. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6–0330/2008),

tekintettel a Tanács képviselőjének 2009. április 7-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja a módosított javaslatot az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdése második albekezdésének első franciabekezdésével összhangban,

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A6–0247/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2009. április 22., szerdaP6_TC1-COD(2008)0182

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a 77/91/EGK, a 78/855/EGK, a 82/891/EGK és a 2005/56/EK tanácsi irányelvnek az egyesülések és szétválások esetében alkalmazandó jelentési és dokumentációs kötelezettségek tekintetében történő módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal 2009/109/EK irányelv).

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/214 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/214

---

2009. április 22., szerdaBiztosítás és viszontbiztosítás (SOLVENCY II) (átdolgozás) ***I

P6_TA(2009)0251

Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló módosított javaslatról (átdolgozás) (COM(2008)0119 – C6-0231/2007 – 2007/0143(COD))

2010/C 184 E/57

(Együttdöntési eljárás - átdolgozás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0361) és módosított javaslatára (COM(2008)0119),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) és 47. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C6-0231/2007),

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel a Tanács képviselőjének 2009. április 1-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdése második albekezdésének első franciabekezdésével összhangban elfogadja az álláspontot annak módosított formájában,

tekintettel eljárási szabályzata 80a. és 51. cikkére,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A6-0413/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő szövegek lényegi módosítása nélküli egyszerű szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő szövegek lényegi módosítása nélküli egyszerű szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak (és a Jogi Bizottság által jóváhagyott technikai módosításoknak) megfelelően kiigazított és az alábbiakban módosított formában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak (és a Jogi Bizottság által jóváhagyott technikai módosításoknak) megfelelően kiigazított és az alábbiakban módosított formában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

2009. április 22., szerdaP6_TC1-COD(2007)0143

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 22-én került elfogadásra a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (Szolvencia II) (átdolgozás)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal 2009/138/EK irányelv).

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/215 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/215

---

2009. április 22., szerdaIdeiglenes megállapodás Türkmenisztánnal *

P6_TA(2009)0253

Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Türkmenisztán közötti, a kereskedelemre és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekre vonatkozó ideiglenes megállapodás megkötéséről szóló tanácsi és bizottsági határozatra irányuló javaslatról (5144/1999 – COM(1998)0617 – C5-0338/1999 – 1998/0304(CNS))

2010/C 184 E/58

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a tanácsi és bizottsági határozatra irányuló javaslatra (COM(1998)0617),

tekintettel az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Türkmenisztán közötti, a kereskedelemre és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekre vonatkozó ideiglenes megállapodásra (5144/1999),

tekintettel a türkmenisztáni helyzetről szóló, 2001. március 15-i állásfoglalására (1),

tekintettel a Türkmenisztánról, beleértve Közép-Ázsiáról szóló, 2003. október 23-i állásfoglalására (2),

tekintettel az EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiájáról szóló, 2008. február 20-i állásfoglalására (3),

tekintettel az EK-Szerződés 133. cikkére és 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C5-0338/1999),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére és 83. cikkének (7) bekezdésére,

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A6-0085/2006),

| 1. | jóváhagyja a megállapodás megkötését; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a megállapodás megkötését;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Türkmenisztán kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Türkmenisztán kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL C 343., 2001.12.5., 310. o.

(2)  HL C 82. E, 2004.4.1., 639. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0059.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/216 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/216

---

2009. április 22., szerdaKözösségi nukleáris biztonsági keret *

P6_TA(2009)0254

Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a nukleáris biztonsági közösségi keretrendszer létrehozásáról szóló tanácsi (Euratom) irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0790 – C6-0026/2009 – 2008/0231(CNS))

2010/C 184 E/59

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0790),

tekintettel az Euratom-Szerződés 31. és 32. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0026/2009),

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapról szóló véleményére,

tekintettel eljárási szabályzata 51. és 35. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A6-0236/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az Euratom-Szerződés 119. cikkének második bekezdése értelmében, valamint hogy biztosítsa, hogy az Euratom-Szerződés által az e javaslat elfogadására vonatkozóan előírt jogi követelmények teljesüljenek, különös tekintettel a szakértőcsoporttal az Euratom-Szerződés 31. cikkével összhangban történő konzultációra; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az Euratom-Szerződés 119. cikkének második bekezdése értelmében, valamint hogy biztosítsa, hogy az Euratom-Szerződés által az e javaslat elfogadására vonatkozóan előírt jogi követelmények teljesüljenek, különös tekintettel a szakértőcsoporttal az Euratom-Szerződés 31. cikkével összhangban történő konzultációra;

| 3. | felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Irányelvre irányuló javaslat


  6 preambulumbekezdés |
| (6) | Noha minden tagállam szabadon dönthet energiaszerkezetéről
  , bizonyos gondolkodási időt követően nőtt az új erőművek építése iránti érdeklődés, és egyes tagállamok úgy határoztak, hogy engedélyezik az új építést. Emellett az elkövetkezendő években az engedélyek jogosultjai várhatóan kérelmezik az atomerőművek üzemi időtartamának meghosszabbítását. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

(6)

Noha minden tagállam szabadon dönthet energiaszerkezetéről
  , bizonyos gondolkodási időt követően nőtt az új erőművek építése iránti érdeklődés, és egyes tagállamok úgy határoztak, hogy engedélyezik az új építést. Emellett az elkövetkezendő években az engedélyek jogosultjai várhatóan kérelmezik az atomerőművek üzemi időtartamának meghosszabbítását.

| (6) | Minden tagállam szabadon dönthet energiaszerkezetéről. |
| --- | --- |

(6)

Minden tagállam szabadon dönthet energiaszerkezetéről.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| (7) | Ebből a célból olyan bevált gyakorlatokat kell kialakítani, amelyek a szabályozó testületek számára iránymutatást nyújtanak a nukleáris létesítmények üzemi élettartamának meghosszabbítására vonatkozó döntésekben. |
| --- | --- |

(7)

Ebből a célból olyan bevált gyakorlatokat kell kialakítani, amelyek a szabályozó testületek számára iránymutatást nyújtanak a nukleáris létesítmények üzemi élettartamának meghosszabbítására vonatkozó döntésekben.

| (7) | A nukleáris biztonság közösségi érdek, amelyet az új üzemek engedélyezésére és/vagy a nukleáris létesítmények élettartamának meghosszabbítására irányuló döntések során figyelembe kell venni.
  Ebből a célból olyan bevált gyakorlatokat kell kialakítani, amelyek a szabályozó testületek és
  a tagállamok
  számára iránymutatást nyújtanak akkor,
  amikor arról döntenek, hogy engedélyezzenek-e új üzemeket
  , valamint a nukleáris létesítmények üzemi élettartamának meghosszabbítására vonatkozó döntésekben. |
| --- | --- |

(7)

A nukleáris biztonság közösségi érdek, amelyet az új üzemek engedélyezésére és/vagy a nukleáris létesítmények élettartamának meghosszabbítására irányuló döntések során figyelembe kell venni.
  Ebből a célból olyan bevált gyakorlatokat kell kialakítani, amelyek a szabályozó testületek és
  a tagállamok
  számára iránymutatást nyújtanak akkor,
  amikor arról döntenek, hogy engedélyezzenek-e új üzemeket
  , valamint a nukleáris létesítmények üzemi élettartamának meghosszabbítására vonatkozó döntésekben.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| (9) | A nukleáris biztonság szintjének folyamatos emelésére irányuló célkitűzés szükségessé teszi, hogy az irányítási rendszerek
  és
  az engedélyek jogosultjai a lakosság tekintetében
  magas
  biztonsági szintet
  biztosítsanak
  . |
| --- | --- |

(9)

A nukleáris biztonság szintjének folyamatos emelésére irányuló célkitűzés szükségessé teszi, hogy az irányítási rendszerek
  és
  az engedélyek jogosultjai a lakosság tekintetében
  magas
  biztonsági szintet
  biztosítsanak
  .

| (9) | A nukleáris biztonság szintjének folyamatos emelésére irányuló célkitűzés szükségessé teszi, hogy az irányítási rendszerek
  ,
  az engedélyek jogosultjai és a hulladékgazdálkodók a lakosság tekintetében
  a lehető legmagasabb
  biztonsági szintet
  biztosítsák
  . |
| --- | --- |

(9)

A nukleáris biztonság szintjének folyamatos emelésére irányuló célkitűzés szükségessé teszi, hogy az irányítási rendszerek
  ,
  az engedélyek jogosultjai és a hulladékgazdálkodók a lakosság tekintetében
  a lehető legmagasabb
  biztonsági szintet
  biztosítsák
  .

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| (10) | A Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) alapelvei és követelményei olyan gyakorlati keretrendszert alkotnak, amelyen a nemzeti biztonsági követelményeknek indokolt alapulniuk. A tagállamok jelentősen hozzájárultak az említett alapelvek és követelmények kidolgozásához. |
| --- | --- |

(10)

A Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) alapelvei és követelményei olyan gyakorlati keretrendszert alkotnak, amelyen a nemzeti biztonsági követelményeknek indokolt alapulniuk. A tagállamok jelentősen hozzájárultak az említett alapelvek és követelmények kidolgozásához.

| (10) | A Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) alapelvei, követelményei
  és iránymutatásai
  alkotják azt a
  szabálycsomagot
  és gyakorlati keretrendszert, amelyen a nemzeti biztonsági követelményeknek alapulniuk kell. A tagállamok jelentősen hozzájárultak az említett alapelvek, követelmények és
  iránymutatások
  kidolgozásához.
  E szabályoknak tükrözniük kell a biztonsági követelmények tekintetében meglévő legjobb nemzetközi gyakorlatot és ennélfogva a közösségi jogalkotás számára megfelelő alapot kell képezniük. Ezek nem vezethetők be a közösségi jogba pusztán az ezen irányelvben a NAÜ SF-1. sz. biztonságielőírás-sorozatára (2006) való hivatkozással. Ezen irányelvet ezért ki kell egészíteni egy, az alapvető biztonsági elveket tartalmazó melléklettel. |
| --- | --- |

(10)

A Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) alapelvei, követelményei
  és iránymutatásai
  alkotják azt a
  szabálycsomagot
  és gyakorlati keretrendszert, amelyen a nemzeti biztonsági követelményeknek alapulniuk kell. A tagállamok jelentősen hozzájárultak az említett alapelvek, követelmények és
  iránymutatások
  kidolgozásához.
  E szabályoknak tükrözniük kell a biztonsági követelmények tekintetében meglévő legjobb nemzetközi gyakorlatot és ennélfogva a közösségi jogalkotás számára megfelelő alapot kell képezniük. Ezek nem vezethetők be a közösségi jogba pusztán az ezen irányelvben a NAÜ SF-1. sz. biztonságielőírás-sorozatára (2006) való hivatkozással. Ezen irányelvet ezért ki kell egészíteni egy, az alapvető biztonsági elveket tartalmazó melléklettel.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| (13) | A lakosság nukleáris biztonságot érintő fontos kérdésekre vonatkozó pontos és időben történő tájékoztatásának alapja a magas szintű átláthatóság a nukleáris létesítmények biztonságával kapcsolatos kérdésekben. |
| --- | --- |

(13)

A lakosság nukleáris biztonságot érintő fontos kérdésekre vonatkozó pontos és időben történő tájékoztatásának alapja a magas szintű átláthatóság a nukleáris létesítmények biztonságával kapcsolatos kérdésekben.

| (13) | A
  nukleáris iparágban dolgozók és a
  lakosság nukleáris biztonságot érintő fontos kérdésekre vonatkozó pontos és időben történő tájékoztatásának alapja a magas szintű átláthatóság a nukleáris létesítmények biztonságával kapcsolatos kérdésekben. |
| --- | --- |

(13)

A
  nukleáris iparágban dolgozók és a
  lakosság nukleáris biztonságot érintő fontos kérdésekre vonatkozó pontos és időben történő tájékoztatásának alapja a magas szintű átláthatóság a nukleáris létesítmények biztonságával kapcsolatos kérdésekben.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| (13a) | Az információkhoz való hozzáférés, a nyilvánosság részvétele és az átláthatóság érdekében a tagállamok minden megfelelő intézkedést megtesznek azon nemzetközi egyezményekben megállapított kötelezettségek teljesítésére, amelyek már előírják a nemzeti, nemzetközi és határokon átnyúló összefüggésben a szükséges követelményeket, mint amilyen a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezmény (az 1998. június 25-i Aarhusi Egyezmény (1)). |
| --- | --- |

(13a)

Az információkhoz való hozzáférés, a nyilvánosság részvétele és az átláthatóság érdekében a tagállamok minden megfelelő intézkedést megtesznek azon nemzetközi egyezményekben megállapított kötelezettségek teljesítésére, amelyek már előírják a nemzeti, nemzetközi és határokon átnyúló összefüggésben a szükséges követelményeket, mint amilyen a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezmény (az 1998. június 25-i Aarhusi Egyezmény (1)).

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| (15) | A nukleáris létesítmények
  biztonsági követelményeinek
  eredményes
  végrehajtását
  biztosítandó a tagállamoknak független hatóságként működő szabályozó testületeket kell létrehozniuk. A szabályozó testületeket feladataik ellátására megfelelő hatáskörrel ruházzák fel, és megfelelő erőforrásokat biztosítanak számukra. |
| --- | --- |

(15)

A nukleáris létesítmények
  biztonsági követelményeinek
  eredményes
  végrehajtását
  biztosítandó a tagállamoknak független hatóságként működő szabályozó testületeket kell létrehozniuk. A szabályozó testületeket feladataik ellátására megfelelő hatáskörrel ruházzák fel, és megfelelő erőforrásokat biztosítanak számukra.

| (15) | A nukleáris létesítmények eredményes
  szabályozását
  biztosítandó, a tagállamoknak
  a nukleáris biztonsági kérdésekre vonatkozó döntések indokolatlan befolyásolására alkalmas érdekektől
  független hatóságként működő szabályozó testületeket kell létrehozniuk. A szabályozó testületeket feladataik ellátására megfelelő hatáskörrel ruházzák fel, és megfelelő erőforrásokat biztosítanak számukra. |
| --- | --- |

(15)

A nukleáris létesítmények eredményes
  szabályozását
  biztosítandó, a tagállamoknak
  a nukleáris biztonsági kérdésekre vonatkozó döntések indokolatlan befolyásolására alkalmas érdekektől
  független hatóságként működő szabályozó testületeket kell létrehozniuk. A szabályozó testületeket feladataik ellátására megfelelő hatáskörrel ruházzák fel, és megfelelő erőforrásokat biztosítanak számukra.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| (19) | A tagállamokban a nukleáris létesítmények
  biztonságáért
  felelős szabályozó testületek egymással elsősorban a nukleáris biztonsággal és hulladékkezeléssel foglalkozó európai magas szintű munkacsoport közvetítésével működnek együtt
  , amely
  tíz elvet határozott meg a nukleáris biztonság szabályozására. Kívánatos, hogy a nukleáris biztonsággal és hulladékkezeléssel foglalkozó európai magas szintű munkacsoport részt vegyen a Közösség nukleáris biztonsági keretének kialakításában, annak folyamatos fejlesztése céljából, |
| --- | --- |

(19)

A tagállamokban a nukleáris létesítmények
  biztonságáért
  felelős szabályozó testületek egymással elsősorban a nukleáris biztonsággal és hulladékkezeléssel foglalkozó európai magas szintű munkacsoport közvetítésével működnek együtt
  , amely
  tíz elvet határozott meg a nukleáris biztonság szabályozására. Kívánatos, hogy a nukleáris biztonsággal és hulladékkezeléssel foglalkozó európai magas szintű munkacsoport részt vegyen a Közösség nukleáris biztonsági keretének kialakításában, annak folyamatos fejlesztése céljából,

| (19) | A tagállamokban a nukleáris létesítmények
  felügyeletéért
  felelős szabályozó testületek egymással elsősorban a nukleáris biztonsággal és hulladékkezeléssel foglalkozó európai magas szintű munkacsoport közvetítésével működnek együtt.
  A magas szintű munkacsoport
  tíz elvet határozott meg a nukleáris biztonság szabályozására
  , amelyek fontosak ezzel az irányelvvel összefüggésben.
  Kívánatos, hogy a nukleáris biztonsággal és hulladékkezeléssel foglalkozó európai magas szintű munkacsoport részt vegyen a Közösség nukleáris biztonsági keretének kialakításában, annak folyamatos fejlesztése céljából, |
| --- | --- |

(19)

A tagállamokban a nukleáris létesítmények
  felügyeletéért
  felelős szabályozó testületek egymással elsősorban a nukleáris biztonsággal és hulladékkezeléssel foglalkozó európai magas szintű munkacsoport közvetítésével működnek együtt.
  A magas szintű munkacsoport
  tíz elvet határozott meg a nukleáris biztonság szabályozására
  , amelyek fontosak ezzel az irányelvvel összefüggésben.
  Kívánatos, hogy a nukleáris biztonsággal és hulladékkezeléssel foglalkozó európai magas szintű munkacsoport részt vegyen a Közösség nukleáris biztonsági keretének kialakításában, annak folyamatos fejlesztése céljából,

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

(1)   Ezen irányelv célja a nukleáris biztonság Közösségen belüli elérése, fenntartása és szintjének folyamatos emelése, továbbá a nemzeti szabályozó testületek szerepének bővítése.

(1)   Ezen irányelv célja
  az Európai Unióban a nukleáris biztonsági közösségi keret létrehozása. Az irányelv meghatározza a tagállamokban a nukleáris biztonsággal kapcsolatos jogalkotási és szabályozási rendelkezések alapját,
  célja
  pedig
  a nukleáris biztonság Közösségen belüli elérése, fenntartása és szintjének folyamatos emelése, továbbá a nemzeti szabályozó testületek szerepének bővítése.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés

(2)   Ezt az irányelvet olyan nukleáris létesítmények tervezésére, helyének kiválasztására, megépítésére, karbantartására, működtetésére és leszerelésére kell alkalmazni– ideértve az működtetés utáni időszakot és az azt követő leállítást is –, amelyek tekintetében az érintett tagállam jogszabályi és szabályozási keretei szerint biztonsági megfontolásokra van szükség.

(2)   Ezt az irányelvet olyan nukleáris létesítmények tervezésére, helyének kiválasztására, megépítésére, karbantartására,
  üzembe helyezésére,
  működtetésére és leszerelésére,
  valamint az üzemeltetők által igénybe vett alvállalkozók által végzett munkára
  kell alkalmazni – ideértve a működtetés utáni időszakot és az azt követő leállítást is –, amelyek tekintetében az érintett tagállam jogszabályi és szabályozási keretei szerint biztonsági megfontolásokra van szükség.

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 pont

| (1) | „nukleáris létesítmény”: nukleáris fűtőelemeket gyártó üzem, kutatóreaktor (ideértve a szubkritikus és a kritikus egységeket), atomerőmű, kiégett fűtőelem tárolására szolgáló létesítmény, dúsító üzem vagy újrafeldolgozó létesítmény; |
| --- | --- |

(1)

„nukleáris létesítmény”: nukleáris fűtőelemeket gyártó üzem, kutatóreaktor (ideértve a szubkritikus és a kritikus egységeket), atomerőmű, kiégett fűtőelem tárolására szolgáló létesítmény, dúsító üzem vagy újrafeldolgozó létesítmény;

| (1) | „nukleáris létesítmény”: nukleáris fűtőelemeket gyártó üzem, kutatóreaktor (ideértve a szubkritikus és a kritikus egységeket), atomerőmű, kiégett fűtőelem
  és radioaktív hulladék
  tárolására szolgáló létesítmény, dúsító üzem vagy újrafeldolgozó létesítmény
  , ideértve az adott létesítmény működtetése során keletkezett radioaktív anyagok kezelésére és feldolgozására szolgáló létesítményeket is; |
| --- | --- |

(1)

„nukleáris létesítmény”: nukleáris fűtőelemeket gyártó üzem, kutatóreaktor (ideértve a szubkritikus és a kritikus egységeket), atomerőmű, kiégett fűtőelem
  és radioaktív hulladék
  tárolására szolgáló létesítmény, dúsító üzem vagy újrafeldolgozó létesítmény
  , ideértve az adott létesítmény működtetése során keletkezett radioaktív anyagok kezelésére és feldolgozására szolgáló létesítményeket is;

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 3 pont

| (3) | „radioaktív anyag”: bármely olyan anyag, amely egy vagy több olyan radionuklidot tartalmaz, amelynek aktivitása vagy koncentrációja a sugárvédelem szempontjából nem elhanyagolható; |
| --- | --- |

(3)

„radioaktív anyag”: bármely olyan anyag, amely egy vagy több olyan radionuklidot tartalmaz, amelynek aktivitása vagy koncentrációja a sugárvédelem szempontjából nem elhanyagolható;

A módosítás a magyar változatot nem érinti.

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 8 pont

| (8) | „Szabályozó testület”:
  az adott tagállamban engedélyek kiadására és a nukleáris létesítmények helye kiválasztásának, a létesítmények tervezésének, építésének, üzembe helyezésének, működtetésének vagy leállításának szabályozására a tagállam által hatáskörrel felruházott testület vagy testületek; |
| --- | --- |

(8)

„Szabályozó testület”:
  az adott tagállamban engedélyek kiadására és a nukleáris létesítmények helye kiválasztásának, a létesítmények tervezésének, építésének, üzembe helyezésének, működtetésének vagy leállításának szabályozására a tagállam által hatáskörrel felruházott testület vagy testületek;

| (8) | „Szabályozó testület”:
  egy tagállam által a szabályozási folyamat lefolytatására – többek között az engedélyezésre, ezáltal pedig a nukleáris biztonság, a sugárzásbiztonság, a radioaktív hulladék biztonsága és a szállítási biztonság szabályozására – kijelölt, hatáskörrel felruházott hatóság vagy hatóságok összessége; |
| --- | --- |

(8)

„Szabályozó testület”:
  egy tagállam által a szabályozási folyamat lefolytatására – többek között az engedélyezésre, ezáltal pedig a nukleáris biztonság, a sugárzásbiztonság, a radioaktív hulladék biztonsága és a szállítási biztonság szabályozására – kijelölt, hatáskörrel felruházott hatóság vagy hatóságok összessége;

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 9 pont

| (9) | „Engedély”:
  a szabályozó testület
  által a kérelmezőnek kiadott bármely olyan engedély, amely a kérelmezőre felelősséget ruház a nukleáris létesítmények helyének kiválasztására, a létesítmények tervezésére, építésére, üzembe helyezésére, működtetésére vagy leállítására vonatkozóan; |
| --- | --- |

(9)

„Engedély”:
  a szabályozó testület
  által a kérelmezőnek kiadott bármely olyan engedély, amely a kérelmezőre felelősséget ruház a nukleáris létesítmények helyének kiválasztására, a létesítmények tervezésére, építésére, üzembe helyezésére, működtetésére vagy leállítására vonatkozóan;

| (9) | „Engedély”:
  valamely kormány vagy az adott kormány által jóváhagyott nemzeti hatóság
  által a kérelmezőnek kiadott bármely olyan engedély, amely a kérelmezőre felelősséget ruház a nukleáris létesítmények helyének kiválasztására, a létesítmények tervezésére, építésére, üzembe helyezésére, működtetésére vagy leállítására vonatkozóan; |
| --- | --- |

(9)

„Engedély”:
  valamely kormány vagy az adott kormány által jóváhagyott nemzeti hatóság
  által a kérelmezőnek kiadott bármely olyan engedély, amely a kérelmezőre felelősséget ruház a nukleáris létesítmények helyének kiválasztására, a létesítmények tervezésére, építésére, üzembe helyezésére, működtetésére vagy leállítására vonatkozóan;

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 10 pont

| (10) | „Új erőműreaktorok”: olyan atomerőmű-reaktorok, amelyek az irányelv hatályba lépését követően kapnak
  működési
  engedélyt. |
| --- | --- |

(10)

„Új erőműreaktorok”: olyan atomerőmű-reaktorok, amelyek az irányelv hatályba lépését követően kapnak
  működési
  engedélyt.

| (10) | „Új erőműreaktorok”: olyan atomerőmű-reaktorok, amelyek az irányelv hatálybalépését követően kapnak
  építési
  engedélyt. |
| --- | --- |

(10)

„Új erőműreaktorok”: olyan atomerőmű-reaktorok, amelyek az irányelv hatálybalépését követően kapnak
  építési
  engedélyt.

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – cím

A nukleáris létesítmények biztonságáért viselt felelősség és e biztonság kerete

A nukleáris létesítmények biztonságára vonatkozó jogi keret

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

(1)
     
  A nukleáris létesítmény biztonságáért az engedély jogosultja viseli az elsődleges felelősséget, a szabályozó testület ellenőrzése alatt. A nukleáris létesítményben végrehajtandó biztonsági intézkedésekről és ellenőrzésekről kizárólag a szabályozó testület határoz, és azokat az engedély jogosultja alkalmazza.

Az engedély jogosultja rendelkezik elsődleges felelősséggel a biztonság tekintetében a nukleáris létesítmények üzemi élettartama során. Az engedély jogosultjának ezen felelőssége át nem ruházható.

törölve

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés

(2)
     A tagállamok nukleáris létesítmények biztonságára vonatkozó jogszabályi és szabályozási keretet hoznak létre és tartanak fenn, amely rendelkezik a nemzeti biztonsági követelményekről és szabályokról, a nukleáris létesítmények engedélyezésének és ellenőrzésének rendszeréről és a létesítmények engedély nélküli működésének betiltásáról, valamint a rendszeres vizsgálat rendszeréről, ideértve a szükséges végrehajtást is.

(1)
     A tagállamok
  a rendelkezésre álló uniós és nemzetközi bevált gyakorlatok alapján a
  nukleáris létesítmények biztonságára vonatkozó jogszabályi és szabályozási keretet hoznak létre és tartanak fenn, amely rendelkezik a nemzeti biztonsági követelményekről, a nukleáris létesítmények engedélyezésének és ellenőrzésének rendszeréről és a létesítmények engedély nélküli működésének betiltásáról, valamint a szabályozói felügyeletnek az engedélyek felfüggesztése, módosítása vagy visszavonása által gyakorolt
  rendszeréről, ideértve a szükséges végrehajtást is.

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 2 a bekezdés (új)

(2a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a nukleáris létesítmény működési engedélyének visszavonására irányuló jogszabályokat hoznak arra az esetre, ha az engedély feltételeinek súlyos megszegésére kerül sor.

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 2 b bekezdés (új)

(2b)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a nukleáris létesítményekhez közvetlenül kapcsolódó tevékenységeket végző valamennyi szervezet olyan politikákat dolgozzon ki, amelyek kellő prioritást biztosítanak a nukleáris biztonság számára.

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 2 c bekezdés (új)

(2c)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a szabályozó testületet és a nemzeti szabályozási rendszert legalább tízévente nemzetközi szakértői felülvizsgálatnak vessék alá, amelynek célja a szabályozási infrastruktúra folyamatos javítása.

A tagállamok értesítik a Bizottságot a nemzetközi szakértői felülvizsgálat eredményeiről.

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 2 d bekezdés (új)

(2d)
     
  A tagállamok az ezen irányelvben meghatározottaknál szigorúbb biztonsági intézkedéseket is megállapíthatnak.

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – cím

Szabályozó testületek

A szabályozó
  testületek kijelölése és felelőssége

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – -1 bekezdés (új)

(-1)
     
  A tagállamok kijelölik a nukleáris létesítmények biztonságának szabályozásáért, felügyeletéért és értékeléséért felelős nemzeti szabályozó testületet.

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

(1)   A tagállamok biztosítják
  , hogy
  a szabályozó testület
  ténylegesen független bármely olyan szervezettől,
  amelynek feladata a nukleáris létesítmények támogatása, működtetése, továbbá a társadalmi előnyök indokolása, illetve hogy mentes a biztonságot adott esetben érintő bármiféle befolyástól.

(1)   A tagállamok biztosítják a szabályozó testület
  tényleges függetlenségét
  .
  E célból a tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelvvel rájuk ruházott feladatok elvégzésekor:

| a) | a szabályozó testület jogilag elkülönül, funkcionálisan pedig független bármely olyan köz- vagy magánjogi jogalanytól,
  amelynek feladata a nukleáris létesítmények támogatása, működtetése, továbbá a társadalmi előnyök indokolása, illetve hogy mentes a biztonságot adott esetben érintő bármiféle befolyástól; |
| --- | --- |

a)

a szabályozó testület jogilag elkülönül, funkcionálisan pedig független bármely olyan köz- vagy magánjogi jogalanytól,
  amelynek feladata a nukleáris létesítmények támogatása, működtetése, továbbá a társadalmi előnyök indokolása, illetve hogy mentes a biztonságot adott esetben érintő bármiféle befolyástól;

| b) | a szabályozó testület személyzete és az annak irányításáért felelős személyek a piaci érdekektől függetlenül járnak el, továbbá nem kérnek és nem fogadnak el utasítást semelyik kormányzati szervtől vagy más közjogi jogalanytól. |
| --- | --- |

b)

a szabályozó testület személyzete és az annak irányításáért felelős személyek a piaci érdekektől függetlenül járnak el, továbbá nem kérnek és nem fogadnak el utasítást semelyik kormányzati szervtől vagy más közjogi jogalanytól.

Ez a követelmény nem érinti az adott esetben más érintett nemzeti hatóságokkal folytatott szoros együttműködést.

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés

(2)   A szabályozó testület feladatai és kötelezettségei teljesítéséhez megfelelő felhatalmazással, hatáskörrel, pénzügyi és humán erőforrással
  rendelkezik
  . A testület felügyeli és szabályozza a nukleáris létesítmények biztonságát, és biztosítja a biztonsági követelmények
  , feltételek és biztonsági szabályok végrehajtását
  .

(2)   
  A tagállamok biztosítják, hogy a
  szabályozó testület feladatai és kötelezettségei teljesítéséhez megfelelő felhatalmazással, hatáskörrel, pénzügyi és humán erőforrással
  rendelkezzen
  . A
  szabályozó
  testület felügyeli és szabályozza a nukleáris létesítmények biztonságát, és biztosítja
  , hogy az alkalmazandó
  biztonsági követelmények és
  engedélyezési feltételek teljesüljenek
  .

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 3 bekezdés

(3)
     
  A szabályozó testület adja ki az engedélyeket, és ellenőrzi azok alkalmazását a nukleáris létesítmények helyének kiválasztásával, a létesítmények tervezésével, építésével, üzembe helyezésével, működtetésével és leállításával kapcsolatban.

törölve

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 3 a bekezdés (új)

(3a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a szabályozó testület nukleáris biztonságra vonatkozó értékeléseket, vizsgálatokat, ellenőrzéseket folytasson és – ha szükséges – végrehajtási intézkedéseket foganatosítson a nukleáris létesítményekben azok teljes üzemi élettartama alatt, beleértve a leszerelés időszakát is.

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 3 b bekezdés (új)

(3b)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a szabályozó testület elrendelhesse bármely nukleáris létesítmény működésének felfüggesztését, ha úgy ítéli meg, hogy a biztonság nem teljes mértékben szavatolható.

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 4 bekezdés

(4)
     
  A szabályozó testület gondoskodik arról, hogy az engedély jogosultja megfelelő létszámú és képesítésű személyzettel rendelkezzék.

törölve

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 5 bekezdés

(5)
     
  A szabályozó testület legalább tízévente aláveti magát és a nemzeti szabályozási rendszert a szabályozási infrastruktúra folyamatos javítását célzó nemzetközi szakértői vizsgálatnak.

törölve

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 5 a bekezdés (új)

(5a)
     
  A tagállamok szabályozó testületei megosztják egymással a legjobb szabályozói gyakorlatot, és kidolgozzák a nemzetközileg elfogadott nukleáris biztonsági követelmények közös értelmezését.

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk

A tagállamok tájékoztatják a lakosságot a nukleáris biztonság terén elvégzett ellenőrzésekkel kapcsolatos eljárásokról és azok eredményeiről. Biztosítják továbbá, hogy a szabályozó testületek ténylegesen tájékoztatják a lakosságot a hatáskörüket érintő ügyek tekintetében. Biztosítani kell az információkhoz való hozzáférést, összhangban a vonatkozó nemzeti és nemzetközi kötelezettségekkel.

A tagállamok tájékoztatják a lakosságot
  és a Bizottságot
  a nukleáris biztonság terén elvégzett ellenőrzésekkel kapcsolatos eljárásokról és azok eredményeiről
  , valamint baleset esetén haladéktalanul tájékoztatják a lakosságot
  . Biztosítják továbbá, hogy a szabályozó testületek ténylegesen tájékoztatják a lakosságot a hatáskörüket érintő ügyek tekintetében. Biztosítani kell az információkhoz való hozzáférést, összhangban a vonatkozó nemzeti és nemzetközi kötelezettségekkel.

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

(1)   A tagállamok
  tiszteletben tartják
  a NAÜ biztonsági
  alapelveit
  (NAÜ biztonsági alapelvek: biztonsági alapelvek, a NAÜ biztonsági normái, SF-1 sorozat (2006),
  és eleget tesznek
  a nukleáris biztonságról szóló egyezményben
  (NAÜ INFCIRC 449, 1994. július 5.)
  foglalt
  kötelezettségeknek
  és
  követelményeknek
  .

(1)   A
  nukleáris létesítmények helyének kiválasztása, tervezése, megépítése, működtetése és leszerelése tekintetében a
  tagállamok
  alkalmazzák
  a NAÜ
  mellékletben meghatározott
  biztonsági
  alapelveinek azon részeit
  (NAÜ biztonsági alapelvek: biztonsági alapelvek, a NAÜ biztonsági normái, SF-1 sorozat, 2006)
  , amelyek lényegesek a nukleáris biztonsági közösségi keret létrehozása szempontjából. Alkalmazzák továbbá
  a nukleáris biztonságról szóló egyezményben

   (2)

  foglalt
  kötelezettségeket
  és
  követelményeket

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

Különösen gondoskodnak arról, hogy a NAÜ biztonsági alapelveiben foglalt alkalmazandó elvek végrehajtásra kerüljenek a nukleáris létesítmények magas szintű biztonságának biztosítása érdekében, ideértve többek között a potenciális radiológiai veszélyekkel szembeni hatékony rendelkezéseket, a balesetmegelőzést és a reagálást, az idősödő vezetőséget, az előállított valamennyi radioaktív anyag hosszú távú kezelését, valamint a lakosság és a szomszédos országok hatóságainak tájékoztatását.

törölve

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés

(2)   Az új atomerőmű-reaktorok
  biztonsága
  tekintetében a tagállamok törekszenek további biztonsági
  követelményeknek a WENRA által létrehozott biztonsági szintek alapján és a nukleáris biztonsággal és hulladékkezeléssel foglalkozó magas szintű munkacsoporttal szoros együttműködésben történő
  kialakítására
  , a biztonsági szint
  folyamatos
  emelésének céljával összhangban
  .

(2)   Az új atomerőmű-reaktorok
  építési engedélyezése
  tekintetében a tagállamok törekszenek további biztonsági
  követelmények
  kialakítására
  , amelyek tükrözik a már meglévő reaktorok működtetésével kapcsolatos tapasztalatok, a működő üzemek biztonsági elemzéseibe nyert betekintés, a csúcstechnológiai módszerek és technológiák, valamint a biztonsági kutatás eredményeinek
  folyamatos
  javítását
  .

Módosítás 38

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 2 a bekezdés (új)

(2a)
     
  A Bizottság biztosítja, hogy az uniós csatlakozási tárgyalásokat megkezdeni vagy e tárgyalásokat folytatni kívánó valamennyi harmadik ország legalább az ezen irányelvben meghatározott előírásokat és a NAÜ által meghatározott, a mellékletben szereplő elveket betartja.

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – cím

Az engedélyek jogosultjainak kötelezettségei

Az engedélyek jogosultjainak felelőssége

Módosítás 40

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – -1 bekezdés (új)

(-1)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a nukleáris létesítmény biztonságáért az engedély jogosultja viselje az elsődleges felelősséget a létesítmény teljes üzemi élettartama során. Az engedély jogosultjának ezen felelőssége át nem ruházható.

Módosítás 41

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés

(1)   
  Az
  engedélyek jogosultjai nukleáris
  létesítményeiket a 6. cikk (1) és (2) bekezdésével
  összhangban
  tervezhetik és építhetik meg, működtethetik és szerelhetik le
  .

(1)   
  A tagállamok biztosítják, hogy az
  engedélyek jogosultjai
  legyenek felelősek
  nukleáris
  létesítményeiknek a 6. cikk rendelkezéseivel
  összhangban
  történő megtervezéséért, megépítéséért, működtetéséért és leállításáért
  .

Módosítás 42

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés

(2)   
  Az
  engedélyek jogosultjai a szabályozó hatóság által rendszeresen ellenőrzött irányítási rendszereket
  hoznak
  létre és
  valósítanak
  meg.

(2)   
  A tagállamok biztosítják, hogy az
  engedélyek jogosultjai a szabályozó hatóság által rendszeresen ellenőrzött irányítási rendszereket
  hozzanak
  létre és
  valósítsanak
  meg.

Módosítás 44

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 3 a bekezdés (új)

(3a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a szabályozó testület az engedély jogosultja által készített, a foglalkoztatási kérdésekről – így az egészségről és biztonságról, a biztonsági kultúráról, a képesítésekről és képzésekről, az alkalmazott személyzet létszámáról és az alvállalkozók alkalmazásáról – szóló jelentés alapján rendszeresen értékelje az engedély jogosultja személyzetének megfelelő létszámát és képesítését mint a nukleáris biztonság garantálásának előfeltételeit.

Módosítás 45

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 3 b bekezdés (új)

(3b)
     
  Az illetékes szabályozó hatóságok háromévente jelentést nyújtanak be a Bizottságnak és az európai szociális partnereknek a nukleáris biztonságról és a biztonsági kultúráról. A Bizottság az európai szociális partnerekkel konzultálva javításokat javasolhat a nukleáris biztonság és egyúttal az uniós szinten elérhető lehető legmagasabb szintű egészségvédelem biztosítása érdekében.

Módosítás 46

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés

(1)
     
  A szabályozó testület nukleáris biztonságra vonatkozó értékeléseket, vizsgálatokat, ellenőrzéseket folytat és – ha szükséges – végrehajtási intézkedéseket foganatosít a nukleáris létesítményekben azok teljes élettartama alatt, beleértve a leszerelés időszakát is.

törölve

Módosítás 47

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés

(2)
     
  A biztonsági szabályoknak a nukleáris létesítményben történő súlyos vagy ismétlődő megszegése esetén a szabályozó testületnek jogában áll visszavonni a működési engedélyt.

törölve

Módosítás 48

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 3 bekezdés

(3)
     
  A szabályozó testület elrendelheti bármely erőmű működtetésének időleges leállítását, ha úgy ítéli meg, hogy a biztonság nem teljes mértékben garantált.

törölve

Módosítás 49

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk

A tagállamok
  egyenként és
  országok közötti együttműködés keretében
  gondoskodnak
  megfelelő oktatási és képzési lehetőségekről a nukleáris biztonság terén való folyamatos elméleti és gyakorlati képzés érdekében.

A
  megfelelő nemzeti humán erőforrások kialakítása és a nukleáris szakértelem fenntartása érdekében a
  tagállamok
  biztosítják, hogy – ha szükséges –
  országok közötti együttműködés keretében,
  nemzeti szinten gondoskodjanak
  megfelelő oktatási és képzési lehetőségekről
  , beleértve a csereprogramokat is,
  a nukleáris biztonság terén való
  alapképzés, illetve
  folyamatos elméleti és gyakorlati képzés érdekében.

Módosítás 50

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk

10 cikk

A biztonság kiemelt fontossága

A tagállamok az irányelvben meghatározottaknál szigorúbb biztonsági intézkedéseket is megállapíthatnak

törölve

Módosítás 51

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk

A tagállamok
  legkésőbb [három évvel a hatályba lépést követően], majd ezt követően három évenként
  jelentést
  nyújtanak be a Bizottsághoz
  ennek az irányelvnek a végrehajtásáról.
  Az első
  jelentés alapján a Bizottság jelentést tesz a Tanácsnak az irányelv végrehajtása terén elért haladásról, és a jelentéshez adott esetben jogalkotási javaslatokat is csatol.

A tagállamok
  a nukleáris biztonságról szóló egyezmény szerinti felülvizsgálati ülések keretében benyújtott nemzeti jelentéseikkel egyidejűleg és az azokéval azonos gyakoriság mellett
  jelentést
  tesznek a Bizottságnak
  ennek az irányelvnek a végrehajtásáról.
  E
  jelentés alapján a Bizottság jelentést tesz
  az Európai Parlamentnek és
  a Tanácsnak az irányelv végrehajtása terén elért haladásról, és a jelentéshez adott esetben jogalkotási javaslatokat is csatol.

Módosítás 52

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés

A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek [a 13. cikkben említett időponttól számított két éven belül] megfeleljenek. A tagállamok haladéktalanul közlik a Bizottsággal az említett rendelkezések szövegét
  , valamint megküldik a Bizottság számára ennek az irányelvnek a rendelkezései és az általuk kibocsátott nemzeti rendelkezések közötti megfelelésről szóló táblázatot
  .

A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek [a 13. cikkben említett időponttól számított két éven belül] megfeleljenek. A tagállamok haladéktalanul közlik a Bizottsággal az említett rendelkezések szövegét.

Módosítás 53

Irányelvre irányuló javaslat

Melléklet (új)

Melléklet

BIZTONSÁGI CÉL

Az alapvető biztonsági cél a munkavállalóknak és a lakosságnak a nukleáris létesítmények által esetlegesen okozott ionizáló sugárzás káros hatásaitól való megvédése.

| (1) | A munkavállalók és a lakosság védelmének biztosítása érdekében a nukleáris létesítményeket úgy kell működtetni, hogy azok teljesítsék a gazdasági és társadalmi tényezők figyelembevétele mellett ésszerűen elérhető legmagasabb biztonsági előírásokat.



  Az egészségvédelemre vonatkozóan az Euratom alapvető előírásaiban (96/29/Euratom irányelv) megállapított intézkedések mellett a következő intézkedéseket kell meghozni:








  — | az olyan események valószínűségének korlátozása, amelyek a nukleáris reaktormag, a nukleáris láncreakció és a radioaktív forrás feletti ellenőrzés elvesztéséhez vezethetnek, és |
| --- | --- | --- |

(1)

Az egészségvédelemre vonatkozóan az Euratom alapvető előírásaiban (96/29/Euratom irányelv) megállapított intézkedések mellett a következő intézkedéseket kell meghozni:

—

az olyan események valószínűségének korlátozása, amelyek a nukleáris reaktormag, a nukleáris láncreakció és a radioaktív forrás feletti ellenőrzés elvesztéséhez vezethetnek, és

| — | adott esetben az ilyen események következményeinek csökkentése. |
| --- | --- |

—

adott esetben az ilyen események következményeinek csökkentése.

| (2) | Az alapvető biztonsági célt valamennyi nukleáris létesítmény és a nukleáris létesítmény élettartamának valamennyi szakaszában figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(2)

BIZTONSÁGI ELVEK

1. elv:
     
  Felelősség a biztonságért

A tagállamok biztosítják, hogy a nukleáris létesítmény biztonságáért az engedély jogosultja viselje az elsődleges felelősséget, és megteszik a megfelelő lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy az engedélyek jogosultjai eleget tegyenek felelősségüknek.

| 1.1 | Minden egyes tagállam biztosítja, hogy az engedély jogosultja intézkedéseket hajtson végre a következők tekintetében:







  — | a szükséges hatáskörök létrehozása és fenntartása; |
| --- | --- | --- |

1.1

—

a szükséges hatáskörök létrehozása és fenntartása;

| — | megfelelő képzés és tájékoztatás biztosítása; |
| --- | --- |

—

megfelelő képzés és tájékoztatás biztosítása;

| — | a biztonság minden körülmények között történő fenntartására irányuló eljárások és rendelkezések megállapítása; |
| --- | --- |

—

a biztonság minden körülmények között történő fenntartására irányuló eljárások és rendelkezések megállapítása;

| — | a nukleáris létesítmények tervezésének és megfelelő minőségének ellenőrzése; |
| --- | --- |

—

a nukleáris létesítmények tervezésének és megfelelő minőségének ellenőrzése;

| — | a felhasznált, előállított vagy tárolt valamennyi radioaktív anyag biztonságos ellenőrzésének biztosítása; |
| --- | --- |

—

a felhasznált, előállított vagy tárolt valamennyi radioaktív anyag biztonságos ellenőrzésének biztosítása;

| — | a keletkezett valamennyi radioaktív hulladék biztonságos ellenőrzésének biztosítása |
| --- | --- |

—

a keletkezett valamennyi radioaktív hulladék biztonságos ellenőrzésének biztosítása

a nukleáris létesítmény biztonságával kapcsolatos felelősség teljesítése érdekében.

E felelősségeket a szabályozó testület által megállapított vagy jóváhagyott, alkalmazandó biztonsági célkitűzésekkel és követelményekkel összhangban kell teljesíteni, teljesítésüket pedig irányítási rendszer végrehajtásán keresztül kell biztosítani.

2. elv:
     
  Vezetés és irányítás a biztonság tekintetében

A nukleáris biztonsággal kapcsolatos valamennyi szervezetben létre kell hozni és fenn kell tartani a biztonság tekintetében a tényleges vezetést és irányítást.

| 2.1 | A biztonsági kérdésekkel kapcsolatos vezetést egy adott szervezetben a legmagasabb szinteken kell demonstrálni. Tényleges irányítási rendszert kell végrehajtani és fenntartani, amelynek tartalmaznia kell valamennyi irányítási elemet, hogy a biztonsági követelményeket más követelményekkel – többek között az emberi teljesítményre, a minőségre és biztonságra vonatkozókkal – koherens módon állapítsák meg és alkalmazzák, továbbá hogy a biztonságot ne veszélyeztessék más követelményekkel vagy igényekkel.



  Az irányítási rendszernek biztosítania kell továbbá a biztonsági kultúra előmozdítását, a biztonsági teljesítmény rendszeres értékelését és a tapasztalatokból levont következtetések alkalmazását. |
| --- | --- |

2.1

Az irányítási rendszernek biztosítania kell továbbá a biztonsági kultúra előmozdítását, a biztonsági teljesítmény rendszeres értékelését és a tapasztalatokból levont következtetések alkalmazását.

| 2.2 | Az irányítási rendszernek magában kell foglalnia a valamennyi érintett szervezet és személy biztonságával kapcsolatos hozzáállásra és magatartásra irányadó biztonsági kultúrát. A biztonsági kultúra az alábbiakra terjed ki:







  — | a biztonság iránti egyéni és kollektív elkötelezettség az irányítás és a személyzet részéről, valamennyi szinten; |
| --- | --- | --- |

2.2

—

a biztonság iránti egyéni és kollektív elkötelezettség az irányítás és a személyzet részéről, valamennyi szinten;

| — | minden szinten a szervezetek és személyek elszámoltathatósága a biztonság tekintetében; |
| --- | --- |

—

minden szinten a szervezetek és személyek elszámoltathatósága a biztonság tekintetében;

| — | a biztonság tekintetében egy kérdező és tanuló jellegű hozzáállás ösztönzésére, valamint a megelégedettségtől való eltántorításra irányuló intézkedések. |
| --- | --- |

—

a biztonság tekintetében egy kérdező és tanuló jellegű hozzáállás ösztönzésére, valamint a megelégedettségtől való eltántorításra irányuló intézkedések.

| 2.3 | Az irányítási rendszerben lényeges tényező a valamennyi szinten elhelyezkedő személyek technológiával és szervezetekkel kapcsolatos kölcsönhatásai teljes skálájának elismerése. A biztonsági, jelentős emberi és a szervezeti mulasztások megelőzése érdekében az emberi tényezőket figyelembe kell venni, a megfelelő teljesítményt és a helyes gyakorlatokat pedig támogatni kell. |
| --- | --- |

2.3

3. elv:
     
  Biztonsági értékelés

A nukleáris létesítmény üzembe helyezése előtt és teljes élettartama alatt átfogó és rendszeres biztonsági értékeléseket kell végezni. A nukleáris létesítményből eredő potenciális kockázatok nagyságrendjét figyelembe vevő, fokozatos megközelítést kell alkalmazni.

| 3.1 | A szabályozó testület a nukleáris létesítmények mindegyike tekintetében megkövetel egy fokozatos megközelítéssel összhangban lévő, nukleáris biztonságra vonatkozó értékelést. Ez a biztonsági értékelés a rendes üzemeltetés és hatásainak, a mulasztások esetleges felmerülési módjainak, valamint az ilyen mulasztások következményeinek rendszeres elemzéséből áll. A biztonsági értékelések kiterjednek a veszély kezeléséhez szükséges biztonsági intézkedésekre, a tervezést és a kialakított biztonsági jellemzőket pedig értékelik annak bizonyítása érdekében, hogy megfelelnek az azoktól elvárt biztonsági funkcióknak. Amennyiben ellenőrzési intézkedésekre vagy üzemeltetői intézkedésekre van szükség a biztonság fenntartásához, egy kezdeti biztonsági értékelést kell elvégezni annak bizonyítása érdekében, hogy a megtett intézkedések szilárdak és azokra támaszkodni lehet. Egy nukleáris létesítményre csak akkor adhat engedélyt a tagállam, ha a szabályozó testület megelégedésére bizonyították azt, hogy a javasolt biztonsági intézkedések megfelelőek. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | A létesítményekre és tevékenységekre vonatkozó biztonsági értékelés folyamatát később, a működés során teljes egészében vagy részben megismétlik a megváltozott körülmények (mint például új előírások alkalmazása, illetve tudományos és technológiai fejlesztések), az üzemeltetési tapasztalattal kapcsolatos visszajelzés, változások, valamint az elöregedés hatásainak figyelembevétele érdekében. A hosszú időn keresztül történő működés tekintetében az értékeléseket szükség esetén felülvizsgálják és megismétlik. Az ilyen működés folytatása ezektől az újbóli értékelésektől függ, amelyek bizonyítják, hogy a biztonsági intézkedések továbbra is megfelelőek. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Az előírt biztonsági értékelésben meg kell határozni és elemezni kell a balesetekhez vezető eseményeket (egy olyan kezdőesemény, amely baleseti feltételekhez vezethet), és intézkedéseket kell tenni a balesetek előfordulásának megakadályozása érdekében. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | A biztonság további fokozása érdekében eljárásokat kell életbe léptetni a saját és más létesítményekben szerzett működési tapasztalatokkal – beleértve a kezdőeseményeket, a balesetekhez vezető eseményeket, a „kvázi-baleseteket”, a baleseteket és a nem engedélyezett cselekményeket is – kapcsolatos visszajelzés és e tapasztalatok elemzése érdekében a tanulságok levonása, megosztása és az azokkal kapcsolatos cselekvések megtétele céljából. |
| --- | --- |

3.4

4. elv:
     
  A biztonság optimalizálása

A tagállamok biztosítják, hogy a nukleáris létesítményeket optimalizálják annak érdekében, hogy azok a működtetésük indokolatlan korlátozása nélkül az ésszerűen elérhető, legmagasabb szintű biztonságot nyújtsa.

| 4.1 | A védelem optimalizálása azt igényli, hogy megítéljék többek között az alábbi, különféle tényezők viszonylagos jelentőségét:







  — | az előrelátható események és az azokból eredő következmények előfordulásának valószínűsége; |
| --- | --- | --- |

4.1

—

az előrelátható események és az azokból eredő következmények előfordulásának valószínűsége;

| — | a sugárzási dózisok nagyságrendje és eloszlása; |
| --- | --- |

—

a sugárzási dózisok nagyságrendje és eloszlása;

| — | a sugárzási kockázatokból adódó gazdasági, társadalmi és környezeti tényezők. |
| --- | --- |

—

a sugárzási kockázatokból adódó gazdasági, társadalmi és környezeti tényezők.

A védelem optimalizálása azt is jelenti, hogy a helyes gyakorlatokat és józan észt alkalmazzák a sugárzási kockázatok elkerülése érdekében, amennyiben az a mindennapi tevékenységekben megvalósítható.

5. elv:
     
  Megelőzés és csökkentés

A tagállamok biztosítják, hogy nukleáris létesítményeikben a nukleáris események és balesetek megelőzése és csökkentése érdekében minden gyakorlati erőfeszítést meg kell tenni.

| 5.1 | A tagállamok biztosítják, hogy az engedélyek jogosultjai minden gyakorlati erőfeszítést megtegyenek







  — | az esetlegesen az ellenőrzés elvesztéséhez vezető rendellenes feltételek vagy események előfordulásának megelőzésére; |
| --- | --- | --- |

5.1

—

az esetlegesen az ellenőrzés elvesztéséhez vezető rendellenes feltételek vagy események előfordulásának megelőzésére;

| — | az előforduló rendellenes feltételek vagy események fokozódásának megelőzésére; és |
| --- | --- |

—

az előforduló rendellenes feltételek vagy események fokozódásának megelőzésére; és

| — | a balesetek káros következményeinek csökkentésére |
| --- | --- |

—

a balesetek káros következményeinek csökkentésére

a „mélyreható védelem” megvalósítása révén.

| 5.2 | A mélyreható védelem koncepciójának alkalmazása biztosítja, hogy egyetlen műszaki, emberi vagy szervezeti mulasztás se vezethessen káros hatásokhoz, valamint hogy nagyon csekély legyen a valószínűsége a mulasztások olyan kombinációinak, amelyek jelentős káros hatásokhoz vezethetnek. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | A mélyreható védelmet elsősorban számos, egymást követő és független védelmi szint kombinációján keresztül valósítják meg, amely szinteknek kudarcot kellene vallaniuk azelőtt, hogy az embereket vagy a környezetet káros hatások érnék. A mélyreható védelem szintjei a következőket foglalják magukba:







  — | a helyszín megfelelő megválasztása |
| --- | --- | --- |

5.3

—

a helyszín megfelelő megválasztása

| — | a nukleáris létesítmény megfelelő megtervezése, amely a következőkből áll:








  — | jó minőségű tervezés és építés, |
| --- | --- | --- |

—

a nukleáris létesítmény megfelelő megtervezése, amely a következőkből áll:

—

jó minőségű tervezés és építés,

| — | az alkatrészek és felszerelések magas fokú megbízhatósága, |
| --- | --- |

—

az alkatrészek és felszerelések magas fokú megbízhatósága,

| — | ellenőrzés, korlátozó és védelmi rendszerek és felügyeleti jellemzők; |
| --- | --- |

—

ellenőrzés, korlátozó és védelmi rendszerek és felügyeleti jellemzők;

| — | megfelelő szervezés:








  — | a biztonsági kultúra iránti erőteljes irányítási elkötelezettséggel rendelkező, tényleges irányítási rendszer, |
| --- | --- | --- |

—

megfelelő szervezés:

—

a biztonsági kultúra iránti erőteljes irányítási elkötelezettséggel rendelkező, tényleges irányítási rendszer,

| — | átfogó működtetési eljárások és gyakorlatok, |
| --- | --- |

—

átfogó működtetési eljárások és gyakorlatok,

| — | átfogó balesetkezelési eljárások, |
| --- | --- |

—

átfogó balesetkezelési eljárások,

| — | vészhelyzeti készenléti rendelkezések. |
| --- | --- |

—

vészhelyzeti készenléti rendelkezések.

6. elv:
     
  Vészhelyzeti készenlét és reakció

A tagállamok biztosítják, hogy a 96/29/Euratom irányelvnek megfelelően rendelkezéseket hozzanak a nukleáris létesítmények tekintetében a vészhelyzeti készenlétre és reakcióra vonatkozóan.

---

(1)  

  HL L 124., 2005.5.17., 1. o.; HL L 164., 2006.6.16., 17. o. és az 1367/2006/EK rendelet, HL L 264., 2006.9.25., 13. o.

(2)  

  HL L 318., 1999.12.11., 20. o. és HL L 172., 2004.5.6., 7. o.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/232 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/232

---

2009. április 22., szerdaA közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer *

P6_TA(2009)0255

Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0721 – C6-0510/2008 – 2008/0216(CNS))

2010/C 184 E/60

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság Tanácsnak benyújtott javaslatára (COM(2008)0721),

tekintettel az EK-Szerződés 37. cikkére, amelynek értelmében a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0510/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottsága véleményére (A6-0253/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján ennek megfelelően módosítsa javaslatát; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján ennek megfelelően módosítsa javaslatát;

| 3. | felhívja a Tanácsot, hogy amennyiben a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni, értesítse a Parlamentet; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Tanácsot, hogy amennyiben a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni, értesítse a Parlamentet;

| 4. | kéri a Tanácsot, hogy amennyiben a javaslatot lényegesen módosítani kívánja, ismételten konzultáljon a Parlamenttel; |
| --- | --- |

4.

kéri a Tanácsot, hogy amennyiben a javaslatot lényegesen módosítani kívánja, ismételten konzultáljon a Parlamenttel;

| 5. | utasítja elnökét, hogy állásfoglalását továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy állásfoglalását továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Rendeletre irányuló javaslat


  4 preambulumbekezdés |
| (4) | Jelenleg az ellenőrzésről szóló rendelkezések számtalan egymást fedő és bonyolult jogi szövegben vannak elszórva.
  Az ellenőrző rendszer bizonyos részeit
  a
  tagállamok nem jól hatják végre, ami a
  közös halászati politika szabályainak megsértésére adott válaszként elégtelen és egymástól eltérő intézkedéseket eredményez, ez pedig aláássa a Közösségben a halászok egyenlő versenyfeltételeinek megteremtését. Ennek megfelelően a meglévő rendszert és az abból eredő kötelezettségeket elsősorban a párhuzamos rendeletek és az adminisztratív terhek csökkentésével egységesíteni, ésszerűsíteni és egyszerűsíteni kell. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

(4)

Jelenleg az ellenőrzésről szóló rendelkezések számtalan egymást fedő és bonyolult jogi szövegben vannak elszórva.
  Az ellenőrző rendszer bizonyos részeit
  a
  tagállamok nem jól hatják végre, ami a
  közös halászati politika szabályainak megsértésére adott válaszként elégtelen és egymástól eltérő intézkedéseket eredményez, ez pedig aláássa a Közösségben a halászok egyenlő versenyfeltételeinek megteremtését. Ennek megfelelően a meglévő rendszert és az abból eredő kötelezettségeket elsősorban a párhuzamos rendeletek és az adminisztratív terhek csökkentésével egységesíteni, ésszerűsíteni és egyszerűsíteni kell.

| (4) | Jelenleg az ellenőrzésről szóló rendelkezések számtalan egymást fedő és bonyolult jogi szövegben vannak elszórva.
  Az ellenőrző rendszer bizonyos részeit a tagállamok nem jól hatják végre, és a Bizottság nem tett javaslatot a 2847/93/EGK rendelethez szükséges valamennyi végrehajtási rendeletre. Ez
  a közös halászati politika szabályainak megsértésére adott válaszként elégtelen és egymástól eltérő intézkedéseket eredményez, ez pedig aláássa a Közösségben a halászok egyenlő versenyfeltételeinek megteremtését. Ennek megfelelően a meglévő rendszert és az abból eredő kötelezettségeket elsősorban a párhuzamos rendeletek és az adminisztratív terhek csökkentésével egységesíteni, ésszerűsíteni és egyszerűsíteni kell. |
| --- | --- |

(4)

Jelenleg az ellenőrzésről szóló rendelkezések számtalan egymást fedő és bonyolult jogi szövegben vannak elszórva.
  Az ellenőrző rendszer bizonyos részeit a tagállamok nem jól hatják végre, és a Bizottság nem tett javaslatot a 2847/93/EGK rendelethez szükséges valamennyi végrehajtási rendeletre. Ez
  a közös halászati politika szabályainak megsértésére adott válaszként elégtelen és egymástól eltérő intézkedéseket eredményez, ez pedig aláássa a Közösségben a halászok egyenlő versenyfeltételeinek megteremtését. Ennek megfelelően a meglévő rendszert és az abból eredő kötelezettségeket elsősorban a párhuzamos rendeletek és az adminisztratív terhek csökkentésével egységesíteni, ésszerűsíteni és egyszerűsíteni kell.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| (14a) | A közös halászati politika az élő vízi erőforrások védelmére, az azokkal való gazdálkodásra és hasznosításukra irányul, így az ilyen erőforrásokat hasznosító valamennyi tevékenységfajta egyenlő bánásmódban részesül, függetlenül attól, hogy az kereskedelmi vagy nem kereskedelmi jellegű. Igen diszkriminatív lenne a kereskedelmi halászat szigorú ellenőrzése és korlátozása szemben a nem kereskedelmi halászat széles körű mentességével. |
| --- | --- |

(14a)

A közös halászati politika az élő vízi erőforrások védelmére, az azokkal való gazdálkodásra és hasznosításukra irányul, így az ilyen erőforrásokat hasznosító valamennyi tevékenységfajta egyenlő bánásmódban részesül, függetlenül attól, hogy az kereskedelmi vagy nem kereskedelmi jellegű. Igen diszkriminatív lenne a kereskedelmi halászat szigorú ellenőrzése és korlátozása szemben a nem kereskedelmi halászat széles körű mentességével.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| (19) | Az
  ellenőrző tevékenységeknek és módszereknek rendszeres és átfogó keresztellenőrzési eljárásokat alkalmazó kockázatkezelésre kell épülniük. |
| --- | --- |

(19)

Az
  ellenőrző tevékenységeknek és módszereknek rendszeres és átfogó keresztellenőrzési eljárásokat alkalmazó kockázatkezelésre kell épülniük.

| (19) | A tagállamok által végzett
  ellenőrző tevékenységeknek és módszereknek rendszeres és átfogó keresztellenőrzési eljárásokat alkalmazó kockázatkezelésre kell épülniük.
  Az is szükséges, hogy a tagállamok bocsássák egymás rendelkezésére a vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

(19)

A tagállamok által végzett
  ellenőrző tevékenységeknek és módszereknek rendszeres és átfogó keresztellenőrzési eljárásokat alkalmazó kockázatkezelésre kell épülniük.
  Az is szükséges, hogy a tagállamok bocsássák egymás rendelkezésére a vonatkozó információkat.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

24 preambulumbekezdés

| (24) | A felügyeleti, ellenőrző, azonosító és nyomon
  követő rendszerek összekötésével a tengeri közlekedés és biztonsága és védelme, a tengeri környezet védelme, a halászati ellenőrzés, a határellenőrzés, az általános jogalkalmazás és a kereskedelem előmozdítása érdekében üzemeltetett integrált tengerfelügyeleti hálózatot kell létrehozni. Az időben meghozott döntéseket lehetővé tévő folyamat támogatása érdekében a hálózatnak képesnek kell lennie arra, hogy a tengerhasznosító tevékenységekről folyamatos információkkal szolgáljon. Ennek köszönhetően pedig a felügyeleti tevékenységekben érintett hatóságok hatékonyabb és gazdaságosabb szolgáltatásokat nyújthatnak. E célból a műholdas hajómegfigyelési rendszerekre vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról szóló, 2003. december 18-i 2244/2003/EK bizottsági rendeletben említett automatikus azonosító rendszerek, hajómegfigyelési rendszerek és hajóészlelő rendszerek által e rendelet keretében összegyűjtött adatait felhasználásra továbbítani kell a fentiekben említett felügyeleti tevékenységekben érintett hatóságokhoz. |
| --- | --- |

(24)

A felügyeleti, ellenőrző, azonosító és nyomon
  követő rendszerek összekötésével a tengeri közlekedés és biztonsága és védelme, a tengeri környezet védelme, a halászati ellenőrzés, a határellenőrzés, az általános jogalkalmazás és a kereskedelem előmozdítása érdekében üzemeltetett integrált tengerfelügyeleti hálózatot kell létrehozni. Az időben meghozott döntéseket lehetővé tévő folyamat támogatása érdekében a hálózatnak képesnek kell lennie arra, hogy a tengerhasznosító tevékenységekről folyamatos információkkal szolgáljon. Ennek köszönhetően pedig a felügyeleti tevékenységekben érintett hatóságok hatékonyabb és gazdaságosabb szolgáltatásokat nyújthatnak. E célból a műholdas hajómegfigyelési rendszerekre vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról szóló, 2003. december 18-i 2244/2003/EK bizottsági rendeletben említett automatikus azonosító rendszerek, hajómegfigyelési rendszerek és hajóészlelő rendszerek által e rendelet keretében összegyűjtött adatait felhasználásra továbbítani kell a fentiekben említett felügyeleti tevékenységekben érintett hatóságokhoz.

| (24) | A felügyeleti, ellenőrző, azonosító és nyomkövető rendszerek összekötésével tengeri közlekedés biztonsága és védelme, a tengeri környezet védelme, a halászati ellenőrzés, a határellenőrzés, az általános jogalkalmazás és a kereskedelem előmozdítása érdekében üzemeltetett
  , az egyes tagállamok eltérő körülményeit figyelembe vevő,
  integrált tengerfelügyeleti hálózatot kell létrehozni. Az időben meghozott döntéseket lehetővé tévő folyamat támogatása érdekében a hálózatnak képesnek kell lennie arra, hogy a tengerhasznosító tevékenységekről folyamatos információkkal szolgáljon. Ennek köszönhetően pedig a felügyeleti tevékenységekben érintett hatóságok hatékonyabb és gazdaságosabb szolgáltatásokat nyújthatnak. E célból a műholdas hajómegfigyelési rendszerekre vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról szóló, 2003. december 18-i 2244/2003/EK bizottsági rendeletben említett automatikus azonosító rendszerek, hajómegfigyelési rendszerek és hajóészlelő rendszerek által e rendelet keretében összegyűjtött adatait felhasználásra továbbítani kell a fentiekben említett felügyeleti tevékenységekben érintett hatóságokhoz. |
| --- | --- |

(24)

A felügyeleti, ellenőrző, azonosító és nyomkövető rendszerek összekötésével tengeri közlekedés biztonsága és védelme, a tengeri környezet védelme, a halászati ellenőrzés, a határellenőrzés, az általános jogalkalmazás és a kereskedelem előmozdítása érdekében üzemeltetett
  , az egyes tagállamok eltérő körülményeit figyelembe vevő,
  integrált tengerfelügyeleti hálózatot kell létrehozni. Az időben meghozott döntéseket lehetővé tévő folyamat támogatása érdekében a hálózatnak képesnek kell lennie arra, hogy a tengerhasznosító tevékenységekről folyamatos információkkal szolgáljon. Ennek köszönhetően pedig a felügyeleti tevékenységekben érintett hatóságok hatékonyabb és gazdaságosabb szolgáltatásokat nyújthatnak. E célból a műholdas hajómegfigyelési rendszerekre vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról szóló, 2003. december 18-i 2244/2003/EK bizottsági rendeletben említett automatikus azonosító rendszerek, hajómegfigyelési rendszerek és hajóészlelő rendszerek által e rendelet keretében összegyűjtött adatait felhasználásra továbbítani kell a fentiekben említett felügyeleti tevékenységekben érintett hatóságokhoz.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

29 preambulumbekezdés

| (29) | Hatáskörrel kell felruházni a Bizottságot, hogy a halászatot megtilthassa, ha valamely tagállam kvótája vagy maga a TAC kimerült.
  A Bizottságot a kvótacsökkentésre és a kvótaátcsoportosítás vagy kvótacsere elutasításra vonatkozó hatáskörrel is fel kell ruházni annak érdekében, hogy biztosíthassa a közös halászati politika célkitűzéseinek elérését a tagállamok részéről. |
| --- | --- |

(29)

Hatáskörrel kell felruházni a Bizottságot, hogy a halászatot megtilthassa, ha valamely tagállam kvótája vagy maga a TAC kimerült.
  A Bizottságot a kvótacsökkentésre és a kvótaátcsoportosítás vagy kvótacsere elutasításra vonatkozó hatáskörrel is fel kell ruházni annak érdekében, hogy biztosíthassa a közös halászati politika célkitűzéseinek elérését a tagállamok részéről.

| (29) | Hatáskörrel kell felruházni a Bizottságot, hogy a halászatot megtilthassa, ha valamely tagállam kvótája vagy maga a TAC kimerült. |
| --- | --- |

(29)

Hatáskörrel kell felruházni a Bizottságot, hogy a halászatot megtilthassa, ha valamely tagállam kvótája vagy maga a TAC kimerült.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

34 preambulumbekezdés

| (34) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedések elfogadása a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal összhangban történik. A Bizottság által elfogadott, e rendelet végrehajtására irányuló valamennyi intézkedésnek meg kell felelnie az arányosság elvének. |
| --- | --- |

(34)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedések elfogadása a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal összhangban történik. A Bizottság által elfogadott, e rendelet végrehajtására irányuló valamennyi intézkedésnek meg kell felelnie az arányosság elvének.

| (34) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedések elfogadása a
  2006. július 17-i 2006/512/EK tanácsi határozattal módosított, a
  Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal összhangban történik. A Bizottság által elfogadott, e rendelet végrehajtására irányuló valamennyi intézkedésnek meg kell felelnie az arányosság elvének. |
| --- | --- |

(34)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedések elfogadása a
  2006. július 17-i 2006/512/EK tanácsi határozattal módosított, a
  Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal összhangban történik. A Bizottság által elfogadott, e rendelet végrehajtására irányuló valamennyi intézkedésnek meg kell felelnie az arányosság elvének.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

39 preambulumbekezdés

| (39) | Az arányosság elvével összhangban, a közös halászati politika hatékony végrehajtásának biztosításával kapcsolatos alapvető célkitűzés elérése érdekében szükséges és helyénvaló egy átfogó és egységes ellenőrző rendszert létrehozni. E rendelet a Szerződés 5. cikkének harmadik bekezdésével összhangban nem lépi túl a kitűzött célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(39)

Az arányosság elvével összhangban, a közös halászati politika hatékony végrehajtásának biztosításával kapcsolatos alapvető célkitűzés elérése érdekében szükséges és helyénvaló egy átfogó és egységes ellenőrző rendszert létrehozni. E rendelet a Szerződés 5. cikkének harmadik bekezdésével összhangban nem lépi túl a kitűzött célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (39) | Az arányosság elvével összhangban, a közös halászati politika hatékony végrehajtásának biztosításával kapcsolatos alapvető célkitűzés elérése érdekében szükséges és helyénvaló egy átfogó és egységes ellenőrző rendszert létrehozni
  , szem előtt tartva a tényt, hogy a kisüzemi és kisipari jellegű halászat teljesen eltér az ipari, megélhetési célú vagy a szabadidős halászattól, és hogy az ellenőrző szabályozások rendszerének megfelelő módon tükröznie kell ezeket a különbségeket
  . E rendelet a Szerződés 5. cikkének harmadik bekezdésével összhangban nem lépi túl a kitűzött célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(39)

Az arányosság elvével összhangban, a közös halászati politika hatékony végrehajtásának biztosításával kapcsolatos alapvető célkitűzés elérése érdekében szükséges és helyénvaló egy átfogó és egységes ellenőrző rendszert létrehozni
  , szem előtt tartva a tényt, hogy a kisüzemi és kisipari jellegű halászat teljesen eltér az ipari, megélhetési célú vagy a szabadidős halászattól, és hogy az ellenőrző szabályozások rendszerének megfelelő módon tükröznie kell ezeket a különbségeket
  . E rendelet a Szerződés 5. cikkének harmadik bekezdésével összhangban nem lépi túl a kitűzött célok eléréséhez szükséges mértéket.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk

Ez a rendelet
  létrehozza
  a közös halászati politika szabályainak
  ellenőrzésére, nyomon követésére, felügyeletére, vizsgálatára és végrehajtására vonatkozó közösségi rendszert (a továbbiakban: közösségi ellenőrző rendszer)
  .

Ez a rendelet
  közösségi ellenőrző rendszert hoz létre, hogy biztosítsa
  a közös halászati politika szabályainak
  betartását
  .

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 pont

| (1) | „halászati tevékenység”: halak felkutatása, halászeszközök kivetése, kihelyezése és vontatása, fogás fedélzetre vétele, átrakodása, fedélzeten tartása, fedélzeti feldolgozása, hal és halászati termékek átrakodása
  és
  ketreces tartása; |
| --- | --- |

(1)

„halászati tevékenység”: halak felkutatása, halászeszközök kivetése, kihelyezése és vontatása, fogás fedélzetre vétele, átrakodása, fedélzeten tartása, fedélzeti feldolgozása, hal és halászati termékek átrakodása
  és
  ketreces tartása;

| (1) | „halászati tevékenység”: halak felkutatása, halászeszközök kivetése, kihelyezése és vontatása, fogás fedélzetre vétele, átrakodása, fedélzeten tartása,
  kirakodása, fedélzeti feldolgozása, hal és halászati termékek átrakodása , ketreces tartása és hízlalása; |
| --- | --- |

(1)

„halászati tevékenység”: halak felkutatása, halászeszközök kivetése, kihelyezése és vontatása, fogás fedélzetre vétele, átrakodása, fedélzeten tartása,
  kirakodása, fedélzeti feldolgozása, hal és halászati termékek átrakodása , ketreces tartása és hízlalása;

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 6 a pont (új)

| (6a) | „súlyos jogsértés”: az 1005/2008/EK tanácsi rendelet 42. cikkének (1) bekezdésében felsorolt tevékenységek; |
| --- | --- |

(6a)

„súlyos jogsértés”: az 1005/2008/EK tanácsi rendelet 42. cikkének (1) bekezdésében felsorolt tevékenységek;

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 7 a pont (új)

| (7a) | „hobbihorgászat”: az élővízi erőforrások szabadidős vagy sportolási célú kiaknázására irányuló, nem kereskedelmi halászati tevékenység, beleértve többek között a szabadidős horgászatot, a sporthorgászatot, a sportversenyeket és a szabadidős horgászat más formáit is; |
| --- | --- |

(7a)

„hobbihorgászat”: az élővízi erőforrások szabadidős vagy sportolási célú kiaknázására irányuló, nem kereskedelmi halászati tevékenység, beleértve többek között a szabadidős horgászatot, a sporthorgászatot, a sportversenyeket és a szabadidős horgászat más formáit is;

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 8 pont

| (8) | „halászati jogosítvány” közösségi halászhajóra a halászati engedély mellé kiadott halászati jogosítvány, amelynek birtokában
  a Közösség vizein általában
  halászati tevékenységet végezhet és/vagy meghatározott ideig egy adott területen vagy meghatározott feltételek mellett egy adott halászterületen különleges halászati tevékenységet folytathat; |
| --- | --- |

(8)

„halászati jogosítvány” közösségi halászhajóra a halászati engedély mellé kiadott halászati jogosítvány, amelynek birtokában
  a Közösség vizein általában
  halászati tevékenységet végezhet és/vagy meghatározott ideig egy adott területen vagy meghatározott feltételek mellett egy adott halászterületen különleges halászati tevékenységet folytathat;

| (8) | „halászati jogosítvány” közösségi halászhajóra a halászati engedély mellé kiadott halászati jogosítvány, amelynek birtokában halászati tevékenységet végezhet és/vagy meghatározott ideig egy adott területen vagy meghatározott feltételek mellett egy adott halászterületen különleges halászati tevékenységet folytathat; |
| --- | --- |

(8)

„halászati jogosítvány” közösségi halászhajóra a halászati engedély mellé kiadott halászati jogosítvány, amelynek birtokában halászati tevékenységet végezhet és/vagy meghatározott ideig egy adott területen vagy meghatározott feltételek mellett egy adott halászterületen különleges halászati tevékenységet folytathat;

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 17 pont

| (17) | „feldolgozás”: az a folyamat, amellyel a kiszerelést elkészítik. Idetartozik a hal
  tisztítása,
  filézése,
  jegelése,
  csomagolása, konzerválása, fagyasztása, füstölése, sózása, főzése, pácolása, szárítása vagy egyéb módon eladásra történő előkészítése; |
| --- | --- |

(17)

„feldolgozás”: az a folyamat, amellyel a kiszerelést elkészítik. Idetartozik a hal
  tisztítása,
  filézése,
  jegelése,
  csomagolása, konzerválása, fagyasztása, füstölése, sózása, főzése, pácolása, szárítása vagy egyéb módon eladásra történő előkészítése;

| (17) | „feldolgozás”: az a folyamat, amellyel a kiszerelést elkészítik. Idetartozik a hal filézése, csomagolása, konzerválása, fagyasztása, füstölése, sózása, főzése, pácolása, szárítása vagy egyéb módon eladásra történő előkészítése; |
| --- | --- |

(17)

„feldolgozás”: az a folyamat, amellyel a kiszerelést elkészítik. Idetartozik a hal filézése, csomagolása, konzerválása, fagyasztása, füstölése, sózása, főzése, pácolása, szárítása vagy egyéb módon eladásra történő előkészítése;

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés

1.   A tagállamok ellenőrzik a közös halászati politika hatálya alá tartozó természetes vagy jogi személyek által a területükön és a felségterületükhöz vagy a joghatóságuk alá tartozó vizeken folytatott tevékenységeket, különösen a halászatot, a halak ketrecekbe vagy vízgazdálkodási létesítményekbe történő átrakodását, áthelyezését –a hizlaló létesítményeket is beleértve –, a halászati termékek kirakodását, behozatalát, szállítását, forgalmazását és raktározását.

1.   A tagállamok ellenőrzik a közös halászati politika hatálya alá tartozó természetes vagy jogi személyek által a területükön és a felségterületükhöz vagy a joghatóságuk alá tartozó vizeken folytatott tevékenységeket, különösen a halászatot,
  az akvakultúra-tevékenységet,
  a halak ketrecekbe vagy vízgazdálkodási létesítményekbe történő átrakodását, áthelyezését –a hizlaló létesítményeket is beleértve –, a halászati termékek kirakodását, behozatalát, szállítását, forgalmazását és raktározását.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 4 bekezdés

4.   A tagállamok külön-külön gondoskodnak arról, hogy az ellenőrzést, a vizsgálatot, a nyomon követést, felügyeletet és végrehajtást
  a vizsgálatra kiválasztott
  ágazatok, hajók vagy személyek tekintetében hátrányos megkülönböztetés nélkül, a kockázatkezelés elvei alapján végezzék el.

4.   A tagállamok külön-külön gondoskodnak arról, hogy az ellenőrzést, a vizsgálatot, a nyomon követést, felügyeletet és végrehajtást
  az
  ágazatok, hajók vagy személyek tekintetében hátrányos megkülönböztetés nélkül, a kockázatkezelés elvei alapján végezzék el.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 3 bekezdés

3.   A lobogó szerinti tagállam ideiglenesen felfüggeszti azon hajó halászati engedélyét, amelyet az említett tagállam döntése értelmében ideiglenesen kivontak a forgalomból, és amelynek halászati jogosítványát az 1005/2008/EK rendelet 45.
  cikke (1) bekezdésének d)
  pontjával összhangban felfüggesztették.

3.   A lobogó szerinti tagállam ideiglenesen felfüggeszti azon hajó halászati engedélyét, amelyet az említett tagállam döntése értelmében ideiglenesen kivontak a forgalomból, és amelynek halászati jogosítványát az 1005/2008/EK rendelet 45.
  cikkének 4.
  pontjával összhangban felfüggesztették.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 4 bekezdés

4.   A lobogó szerinti tagállam véglegesen visszavonja azon hajó halászati engedélyét, amely a 2371/2002/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdésében említett kapacitáskiigazító intézkedés hatálya alá tartozik, vagy amelynek halászati jogosítványát az 1005/2008/EK rendelet 45.
  cikke (1) bekezdésének d)
  pontjával összhangban visszavonták.

4.   A lobogó szerinti tagállam véglegesen visszavonja azon hajó halászati engedélyét, amely a 2371/2002/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdésében említett kapacitáskiigazító intézkedés hatálya alá tartozik, vagy amelynek halászati jogosítványát az 1005/2008/EK rendelet 45.
  cikkének 4.
  pontjával összhangban visszavonták.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – f pont

| f) | a regionális halászati gazdálkodási szervezet hatáskörén kívül eső
  területeken
  fenékhalászati eszközökkel folytatott halászati tevékenységek; |
| --- | --- |

f)

a regionális halászati gazdálkodási szervezet hatáskörén kívül eső
  területeken
  fenékhalászati eszközökkel folytatott halászati tevékenységek;

| f) | a regionális halászati gazdálkodási szervezet hatáskörén kívül eső
  nemzetközi vizeken
  fenékhalászati eszközökkel folytatott halászati tevékenységek;
  az e rendelkezésben említett felszerelésekről felsorolás készül; |
| --- | --- |

f)

a regionális halászati gazdálkodási szervezet hatáskörén kívül eső
  nemzetközi vizeken
  fenékhalászati eszközökkel folytatott halászati tevékenységek;
  az e rendelkezésben említett felszerelésekről felsorolás készül;

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés

2.   A 10 méter feletti teljes hosszal rendelkező halászhajók fedélzetére tökéletesen működőképes berendezést kell telepíteni, amely a pozíciójára vonatkozó adatokat rendszeres időpontokban továbbítva a hajómegfigyelési rendszeren keresztül automatikusan lehetővé teszi a hajó azonosítását és földrajzi helyzetének meghatározását. Azt is lehetővé kell tennie, hogy a lobogó szerinti tagállam halászati felügyelő központja a halászhajót lekérdezze. E bekezdés 2012. január 1-jétől alkalmazandó azokra a hajókra, amelyek teljes hossza több mint 10, de legfeljebb 15 méter.

2.   A 10 méter feletti teljes hosszal rendelkező halászhajók fedélzetére tökéletesen működőképes berendezést kell telepíteni, amely a pozíciójára vonatkozó adatokat rendszeres időpontokban továbbítva a hajómegfigyelési rendszeren keresztül automatikusan lehetővé teszi a hajó azonosítását és földrajzi helyzetének meghatározását. Azt is lehetővé kell tennie, hogy a lobogó szerinti tagállam halászati felügyelő központja a halászhajót lekérdezze. E bekezdés 2013. július 1-jétől alkalmazandó azokra a hajókra, amelyek teljes hossza több mint 10, de legfeljebb 15 méter.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 a bekezdés (új)

2a.
     
  A hajómegfigyelési rendszer eszközeinek felszerelését a 861/2006/EK rendelet 8. cikkének a) pontja alapján lehet támogatni. A közösségi költségvetésből történő társfinanszírozás aránya 80%.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 6 bekezdés – a pont

| a) | kizárólag a lobogó szerinti tagállam felségvizein folytatnak tevékenységet,
  vagy |
| --- | --- |

a)

kizárólag a lobogó szerinti tagállam felségvizein folytatnak tevékenységet,
  vagy

| a) | kizárólag a lobogó szerinti tagállam felségvizein folytatnak tevékenységet,
  és |
| --- | --- |

a)

kizárólag a lobogó szerinti tagállam felségvizein folytatnak tevékenységet,
  és

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 2 bekezdés

2.   A Bizottság előírhatja, hogy valamely tagállam egy adott halászati területen és egy adott időpontban hajófelderítési rendszert alkalmazzon
  .

2.   A Bizottság
  – ha az ellenőrző intézkedéseknek vagy a tudományos jelentéseknek való meg nem felelésre vonatkozó bizonyítékok benyújtásával megindokolja –
  előírhatja, hogy valamely tagállam egy adott halászati területen és egy adott időpontban hajófelderítési rendszert alkalmazzon

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 3 bekezdés

3.   A hajónaplóban a fedélzeten tartott hal hajónaplóban rögzített kilogrammonkénti mennyiségének megengedett hibahatára
  5 %
  .

3.   A hajónaplóban a fedélzeten tartott hal hajónaplóban rögzített kilogrammonkénti mennyiségének megengedett hibahatára
  10 %
  .

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 1 a bekezdés (új)

1a.
     
  Az elektronikus hajónaplók felszerelését a 861/2006/EK rendelet 8. cikkének a) pontja alapján lehet támogatni. A közösségi költségvetésből történő társfinanszírozás aránya 80 %.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés

2.   A (1) bekezdés 2011. július 1-jétől alkalmazandó azokra a
  passzív halászeszközöket alkalmazó
  közösségi halászhajókra, amelyek teljes hossza több mint 15, de legfeljebb 24 méter, 2012. január 1-jétől pedig azokra a közösségi halászhajókra, amelyek teljes hossza több mint 10, de legfeljebb 15 méter. Az (1) bekezdés alól mentességet kaphatnak azok a közösségi hajók, amelyek teljes hossza legfeljebb 15 méter, ha:

2.   A (1) bekezdés 2011. július 1-jétől alkalmazandó azokra a közösségi halászhajókra, amelyek teljes hossza több mint 15, de legfeljebb 24 méter, 2013. július 1-jétől pedig azokra a közösségi halászhajókra, amelyek teljes hossza több mint 10, de legfeljebb 15 méter. Az (1) bekezdés alól mentességet kaphatnak azok a közösségi hajók, amelyek teljes hossza legfeljebb 15 méter, ha:

| a) | kizárólag a lobogó szerinti tagállam felségvizein folytatnak tevékenységet,
  vagy |
| --- | --- |

a)

kizárólag a lobogó szerinti tagállam felségvizein folytatnak tevékenységet,
  vagy

| a) | kizárólag a lobogó szerinti tagállam felségvizein folytatnak tevékenységet,
  és |
| --- | --- |

a)

kizárólag a lobogó szerinti tagállam felségvizein folytatnak tevékenységet,
  és

| b) | az indulástól a kikötőbe való visszaérkezésig 24 óránál hosszabb ideig soha nem tartózkodnak a tengeren. |
| --- | --- |

b)

az indulástól a kikötőbe való visszaérkezésig 24 óránál hosszabb ideig soha nem tartózkodnak a tengeren.

| b) | az indulástól a kikötőbe való visszaérkezésig 24 óránál hosszabb ideig soha nem tartózkodnak a tengeren. |
| --- | --- |

b)

az indulástól a kikötőbe való visszaérkezésig 24 óránál hosszabb ideig soha nem tartózkodnak a tengeren.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés – bevezető szöveg

1.   A többéves tervek különös rendelkezéseinek sérelme nélkül – kivéve, ha az illetékes hatóságok a korábbi beérkezésre az engedélyt megadták – a közösségi halászhajók parancsnokai vagy képviselőik a kikötőbe érkezés becsült idejét megelőzően legalább 4 órával értesítik a következő információkról azon tagállam illetékes hatóságait, amelynek kikötőjét vagy kirakodóhelyeit használni kívánják:

1.   A többéves tervek különös rendelkezéseinek sérelme nélkül – kivéve, ha az illetékes hatóságok a korábbi beérkezésre az engedélyt megadták – a
  fedélzetükön fogási vagy erőkifejtési korlátozás hatálya alá tartozó fajokat szállító
  közösségi halászhajók parancsnokai vagy képviselőik a kikötőbe érkezés becsült idejét megelőzően legalább 4 órával értesítik a következő információkról azon tagállam illetékes hatóságait, amelynek kikötőjét vagy kirakodóhelyeit használni kívánják:

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés – d pont

| d) | a halászati út időpontja, és az hogy a fogást mely területen ejtették; |
| --- | --- |

d)

a halászati út időpontja, és az hogy a fogást mely területen ejtették;

| d) | a halászati út időpontja, és az hogy a fogást mely területen ejtették;
  A területet a 14. cikk (1) bekezdése szerintivel azonos részletezettségi szinten kell megadni. |
| --- | --- |

d)

a halászati út időpontja, és az hogy a fogást mely területen ejtették;
  A területet a 14. cikk (1) bekezdése szerintivel azonos részletezettségi szinten kell megadni.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés – f pont

| f) | fajonként
  a fedélzeten
  tartott mennyiségek, beleértve azt is, ha nem volt fogás; |
| --- | --- |

f)

fajonként
  a fedélzeten
  tartott mennyiségek, beleértve azt is, ha nem volt fogás;

| f) | a fedélzeten
  megtartott minden egyes faj tömegét, |
| --- | --- |

f)

a fedélzeten
  megtartott minden egyes faj tömegét,

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 4 bekezdés

4.   A Bizottság a
  111. cikkben említett eljárással összhangban korlátozott és megújítható időszakra mentesítheti a harmadik országok halászhajóinak egyes kategóriáit az (1) bekezdésben foglalt kötelezettség alól, vagy rendelkezhet más értesítési időtartamról, figyelembe véve többek között a halászati termékek típusát, valamint a halászterületek, kirakodóhelyek és a szóban forgó hajók lajstromozási kikötői közötti távolságot .

4.   A
  Tanács a
  Bizottság
  javaslatára a halászhajók egyes kategóriái számára az (1) bekezdésben foglalt kötelezettségre vonatkozóan más értesítési időtartamot írhat elő, figyelembe véve többek között a halászati termékek típusát, valamint a halászterületek, kirakodóhelyek és a szóban forgó hajók lajstromozási kikötői közötti távolságot

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 4 a bekezdés (új)

4a.
     
  Annak a tagállamnak az illetékes hatóságai, amelynek kikötőjét vagy kirakodóhelyét a halászhajó parancsnoka használni kívánja, amennyiben erre a parancsnok a kikötőbe való becsült megérkezés időpontja előtt legalább négy órával engedélyt kért, a kérelem beérkezésétől számított két órán belül megadják az engedélyt.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 3 bekezdés

3.   Az átrakodási nyilatkozatban fajonként kell feltüntetni a halászati termékek átrakodott mennyiségét, az egyes fogások napját és időpontját, az érintett hajók nevét és az átrakodási és a rendeltetési kikötőt. A nyilatkozatok pontosságáért a két érintett hajó parancsnoka felel.

3.   Az átrakodási nyilatkozatban fajonként kell feltüntetni a halászati termékek átrakodott mennyiségét, az egyes fogások napját és időpontját, az érintett hajók nevét és az átrakodási és a rendeltetési kikötőt. A nyilatkozatok pontosságáért a két érintett hajó parancsnoka felel.
  A területet ugyanolyan részletezettségi szinten kell megadni, mint a 14. cikk (1) bekezdése szerint.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 4 bekezdés

4.
     
  A Bizottság a 111. cikkben említett eljárással összhangban korlátozott és megújítható időszakra mentesítheti a harmadik országok halászhajóinak egyes kategóriáit az (1) bekezdésben megállapított kötelezettség alól, vagy rendelkezhet más értesítési időtartamról, figyelembe véve többek között a halászati termékek típusát, valamint a halászterületek, kirakodóhelyek és a szóban forgó hajók lajstromozási kikötői közötti távolságot.

törölve

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk – 4 bekezdés

4.
     
  A kirakodási engedély megadásakor az illetékes hatóságok egyedi kirakodási számot rendelnek a kirakodási művelethez, és arról tájékoztatják a hajó parancsnokát. Ha a kirakodás félbeszakad, a kirakodás folytatásához is engedélyt kell kérni.

törölve

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 2 bekezdés

2.   A többéves tervekben foglalt különös rendelkezések sérelme nélkül, a 10 méter feletti teljes hosszal rendelkező közösségi halászhajók parancsnoka vagy annak képviselője a kirakodási nyilatkozat adatait a kirakodás befejezését követő
  2
  órán belül elektronikus úton elküldi a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságainak.

2.   A többéves tervekben foglalt különös rendelkezések sérelme nélkül, a 10 méter feletti teljes hosszal rendelkező közösségi halászhajók parancsnoka vagy annak képviselője a kirakodási nyilatkozat adatait a kirakodás befejezését követő
  6
  órán belül elektronikus úton elküldi a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságainak.

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 4 bekezdés

4.   A (2) bekezdés 2011. július 1-jétől alkalmazandó azokra a
  passzív halászeszközöket alkalmazó
  közösségi halászhajókra, amelyek teljes hossza több mint 15, de legfeljebb 24 méter, 2012. január 1-jétől pedig azokra a közösségi halászhajókra, amelyek teljes hossza több mint 10, de legfeljebb 15 méter. A (2) bekezdés alkalmazása alól mentességet kaphatnak azok a közösségi hajók, amelyek teljes hossza legfeljebb 15 méter, ha:

4.   A (2) bekezdés 2011. július 1-jétől alkalmazandó azokra a közösségi halászhajókra, amelyek teljes hossza több mint 15, de legfeljebb 24 méter, 2013. július 1-jétől pedig azokra a közösségi halászhajókra, amelyek teljes hossza több mint 10, de legfeljebb 15 méter. A (2) bekezdés alkalmazása alól mentességet kaphatnak azok a közösségi hajók, amelyek teljes hossza legfeljebb 15 méter, ha:

| a) | kizárólag a lobogó szerinti tagállam felségvizein folytatnak tevékenységet,
  vagy |
| --- | --- |

a)

kizárólag a lobogó szerinti tagállam felségvizein folytatnak tevékenységet,
  vagy

| a) | kizárólag a lobogó szerinti tagállam felségvizein folytatnak tevékenységet,
  és |
| --- | --- |

a)

kizárólag a lobogó szerinti tagállam felségvizein folytatnak tevékenységet,
  és

| b) | az indulástól a kikötőbe való visszaérkezésig 24 óránál hosszabb ideig soha nem tartózkodnak a tengeren. |
| --- | --- |

b)

az indulástól a kikötőbe való visszaérkezésig 24 óránál hosszabb ideig soha nem tartózkodnak a tengeren.

| b) | az indulástól a kikötőbe való visszaérkezésig 24 óránál hosszabb ideig soha nem tartózkodnak a tengeren. |
| --- | --- |

b)

az indulástól a kikötőbe való visszaérkezésig 24 óránál hosszabb ideig soha nem tartózkodnak a tengeren.

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 5 bekezdés

5.   A (2) bekezdésben rögzített előírás alól mentesített hajók esetében a parancsnok vagy képviselője kirakodáskor kirakodási nyilatkozatot tesz és azt mielőbb, de legkésőbb a kirakodást követő 24 órán belül benyújtja a kirakodás helye szerinti tagállam illetékes hatóságaihoz.

5.   A (2) bekezdésben rögzített előírás alól mentesített hajók esetében a parancsnok vagy képviselője kirakodáskor kirakodási nyilatkozatot tesz és azt mielőbb, de legkésőbb a kirakodást követő 24 órán belül benyújtja a kirakodás helye szerinti tagállam illetékes hatóságaihoz
  , amely azt késedelem nélkül továbbítja a lobogó szerinti tagállamnak
  .

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 1 bekezdés

1.   A tagállamok az e fejezetben említett halászati lehetőségekkel összefüggő adatokat fogási mennyiségekben
  és
  halászati erőkifejtésben is megadva tartják nyilván, és az adatok első példányát három évig vagy a nemzeti szabályozásokkal összhangban annál tovább megőrzik.

1.   A tagállamok az e fejezetben említett halászati lehetőségekkel összefüggő adatokat fogási
  és visszadobott mennyiségekben , valamint halászati erőkifejtésben is megadva tartják nyilván, és az adatok első példányát három évig vagy a nemzeti szabályozásokkal összhangban annál tovább megőrzik. Az elektronikus formátumú adatokat legalább 10 évig meg kell őrizni.

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 3 bekezdés

3.   A közösségi halászhajók által kvóta hatálya alá tartozó állományból vagy állománycsoportból halászott valamennyi fogást a kirakodás helyétől függetlenül le kell vonni a lobogó szerinti tagállamnak az adott állományra vagy állománycsoportra meghatározott kvótájából.

3.   A közösségi halászhajók által kvóta hatálya alá tartozó állományból vagy állománycsoportból halászott valamennyi fogást
  és visszadobott mennyiséget
  a kirakodás helyétől függetlenül le kell vonni a lobogó szerinti tagállamnak az adott állományra vagy állománycsoportra meghatározott kvótájából.

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 3 bekezdés

3.   A (2) bekezdésben említett határozatot az érintett tagállam kihirdeti, és arról a Bizottságot
  és
  a többi tagállamot
  haladéktalanul tájékoztatja. A határozatot közzé kell tenni az Európai Unió hivatalos Lapjában (C sorozat). A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az érintett tagállam által nyilvánosságra hozott határozat időpontjából az érintett tagállamok lobogója alatt a vizeiken vagy a területükön közlekedő hajók az érintett halakat ne tárolják a fedélzetükön, ne rakodják ki, ne tartsák ketrecekben vagy ne rakodják át.

3.   A (2) bekezdésben említett határozatot az érintett tagállam kihirdeti, és arról
  haladéktalanul tájékoztatja
  a Bizottságot
  , ez utóbbi pedig a többi tagállamot. A határozatot közzé kell tenni az Európai Unió hivatalos Lapjában (C sorozat). A tagállamok a vonatkozó dokumentáció révén ellenőrzik, hogy az érintett tagállam által nyilvánosságra hozott határozat időpontjából az érintett tagállamok lobogója alatt a vizeiken vagy a területükön közlekedő hajók a tilalom hatálybalépése után fogott érintett halakat ne tárolják a fedélzetükön, ne rakodják ki, ne tartsák ketrecekben vagy ne rakodják át.

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – 3 bekezdés

3.   A levonásnál, azt követően pedig az elosztásnál kiemelt figyelemmel kell lenni azokra a fajokra és körzetekre, amelyekre a halászati lehetőséget meghatározták, de a levonásra vagy az elosztásra a sérelem bekövetkezésének évében vagy az utána következő évben
  vagy

  években is sor kerülhet.

3.   (.*) a sérelem bekövetkeztének az évében vagy az utána következő évben végezhető el.

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

28 a cikk (új)

28a. cikk

A felhasználatlan kvóták átadása

1.
     
  Amennyiben valamely tagállamban az az adott évre előirányzott kvótát egyáltalán nem vagy csak részben használják fel, ugyanazt a kvótát még abban az évben másik tagállam is felhasználhatja. A Bizottság mindenekelőtt tájékoztatja az érintett tagállamokat és felkéri azokat annak megerősítésére, hogy nem fognak élni a szóban forgó halászati lehetőségekkel. Az ilyen megerősítést követően, még a kvóták újbóli elosztása előtt, a Bizottság az érintett tagállamokkal szoros együttműködésben értékeli az összes halászati lehetőséget és tájékoztatja azokról a tagállamokat.

2.
     
  A kérelmek e cikkel összhangban történő továbbítása semmilyen módon nem befolyásolja a halászati lehetőségek tagállamok közötti, a 2371/2002/EK rendelet 20. cikke szerinti cseréjét.

3.
     
  E cikk alkalmazásának részletes szabályait, különös tekintettel a kvóták felhasználásának és átadásának feltételeire vonatkozókat, a 111. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

33 cikk

33 cikk

Kikötői átrakodás

A többéves terv hatálya alá tartozó halászterületeken halászati tevékenységeket folytató közösségi halászhajók a fedélzetükön lévő fogást csak akkor tehetik át másik hajóra vagy járműre, ha a fogást előtte kirakodták azzal a céllal, hogy azt nyilvános árverési központban vagy egyéb, a tagállamok által arra felhatalmazott szervvel leméressék.

törölve

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk – 4 a bekezdés (új)

4a.
     
  A tagállamok a (4) bekezdésben foglalt kritériumoknak meg nem felelő kikötőt is kijelölhetnek annak érdekében, hogy a hajóknak a kikötőig ne kelljen 50 mérföldnél nagyobb távolságot megtenniük.

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk – 2 bekezdés – bevezető szöveg

2.   Ha a halászat számára a fedélzeten
  kettőnél
  több eszköz tartása megengedett, a nem használt eszközt a következő feltételekkel összhangban úgy kell elrendezni, hogy azt ne lehessen könnyen használatba venni:

2.   Ha a halászat számára a fedélzeten
  egynél
  több eszköz tartása megengedett, a nem használt eszközt a következő feltételekkel összhangban úgy kell elrendezni, hogy azt ne lehessen könnyen használatba venni:

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

41 cikk – 1 bekezdés

1.   
  15
  kg élőtömeg-egyenérték felett a halászhajó parancsnoka minden visszadobott mennyiséget rögzít, és ezt az információt – adott esetben elektronikus úton – haladéktalanul közli az illetékes hatóságaival.

1.   
  Vontatott eszközönként 15
  kg élőtömeg-egyenérték felett a halászhajó parancsnoka minden visszadobott mennyiséget rögzít, és ezt az információt – adott esetben elektronikus úton – haladéktalanul közli az illetékes hatóságaival.
  A Bizottság megvizsgálja egy olyan video-monitoring rendszer kialakításának lehetőségét, amelynek révén biztosítani lehet a rendeletnek való megfelelést. A szabadidős horgászat keretében visszadobott halmennyiség e rendelet alkalmazása vonatkozásában nem tekintendő visszadobásnak vagy állománypusztulásnak.

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

42 cikk

A hajómegfigyelési rendszerrel felszerelt hajók esetében a tagállamok a hajómegfigyelési rendszer adatainak és – ha vannak – a megfigyelőktől származó adatok felhasználásával rendszeresen ellenőrzik, hogy a halászati felügyelő központ által kapott információk megfelelnek-e a hajónaplóban rögzített tevékenységeknek. A keresztellenőrzéseket számítógéppel olvasható formában rögzíteni kell, amelyet
  három
  évig meg kell őrizni.

A hajómegfigyelési rendszerrel felszerelt hajók esetében a tagállamok a hajómegfigyelési rendszer adatainak és – ha vannak – a megfigyelőktől származó adatok felhasználásával rendszeresen ellenőrzik, hogy a halászati felügyelő központ által kapott információk megfelelnek-e a hajónaplóban rögzített tevékenységeknek. A keresztellenőrzéseket számítógéppel olvasható formában rögzíteni kell, amelyet
  tíz
  évig meg kell őrizni.

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

IV fejezet – 4 szakasz

A teljes 4. szakasz törölve

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

47 cikk – 1 bekezdés

1.   A közösségi
  vizeken
  tartózkodó valamely hajóról folytatott, többéves terv hatálya alá tartozó állományokra irányuló szabadidős horgászat
  csak a lobogó szerinti tagállam által az adott hajó számára kiállított jogosítvánnyal végezhető
  .

1.   A közösségi
  tengereken
  tartózkodó valamely hajóról folytatott, többéves
  helyreállítási terv hatálya alá tartozó állományokra irányuló szabadidős halászatot az a tagállam értékelheti, amelynek a vizein azt folytatják. A partról horgászbottal és orsóval folytatott horgászat nem tartozik ide.

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

47 cikk – 2 bekezdés

2.   
  A többéves terv hatálya alá tartozó állományra irányuló

  szabadidős

  horgászatból származó fogásokat a lobogó szerinti tagállam nyilvántartja
  .

2.   
  E rendelet hatályba lépését követő két éven belül
  a
  tagállamok felmérhetik a vizeikben folytatott szabadidős halászat hatását, és az információt benyújtják a Bizottságnak. Az érintett tagállam és a Bizottság a Halászati Tudományos, Technikai és Gazdasági Bizottság tanácsa alapján dönt arról, hogy mely

  szabadidős

  horgászat jár jelentős hatással az ilyen halállományra
  .
  A jelentős hatással bíró halászat esetében az érintett tagállam, a Bizottsággal szoros együttműködésben kialakít egy olyan nyomon követési rendszert, amely valamennyi halállományra vonatkozóan képes pontosan felbecsülni a szabadidős fogás összmennyiségét. A szabadidős halászatnak összhangban kell lennie a közös halászati politika céljaival.

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

47 cikk – 3 bekezdés

3.   
  A többéves terv hatálya alá tartozó fajok
  szabadidős
  horgászatból származó fogásait le kell vonni a lobogó szerinti tagállam vonatkozó kvótáiból. Az érintett tagállamok meghatározzák, hogy az ilyen kvóták mekkora részét használják fel kizárólag a szabadidős horgászat céljára.

3.   
  Amennyiben bebizonyosodik, hogy a
  szabadidős
  horgászat jelentős hatással jár, a fogásokat le kell vonni a lobogó szerinti tagállam vonatkozó kvótáiból. A tagállam meghatározhatja, hogy az ilyen kvóták mekkora részét használja fel kizárólag a szabadidős horgászat céljára.

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

48 cikk – 3 bekezdés

3.   
  Ha egy faj tekintetében meghatározták a legkisebb kifogható méretet, az értékesítésért, tárolásért vagy szállításért felelős piaci szereplőknek tudniuk kell bizonyítani a termékek földrajzi eredetét , megjelölve azt az alterületet és körzetet vagy alkörzetet vagy adott esetben azt a statisztikai négyszöget, amelyben a közösségi jogszabályok szerint fogási korlátozás van érvényben.

3.   Az értékesítésért, tárolásért vagy szállításért felelős piaci szereplőknek
  a 14. cikk (1) bekezdése szerintivel azonos részletezettségi szinten kell
  tudniuk bizonyítani a termékek földrajzi eredetét.

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

50 cikk – 2 bekezdés - da pont (új)

| da) | a halászati terület a 14. cikk (1) bekezdése szerintivel azonos részletezettségi szinten; |
| --- | --- |

da)

a halászati terület a 14. cikk (1) bekezdése szerintivel azonos részletezettségi szinten;

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

54 cikk – 1 bekezdés

1.   A nyilvántartásba vett vevők, a nyilvántartásba vett árverések vagy a tagállamban kirakodott halászati termékek első forgalomba hozataláért felelős egyéb szervek vagy személyek az első értékesítést követő
  2
  órán belül elektronikus úton eljuttatják az értékesítési bizonylatot az első értékesítés területe szerint illetékes tagállam hatóságaihoz. Ha ez a tagállam nem a halat kirakodó hajó lobogó szerinti állama, a vonatkozó információ kézhezvételekor gondoskodik arról, hogy az értékesítési bizonylatot a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságaihoz eljuttassa. Az értékesítési bizonylat pontosságáért ezek a vevők, árverések, szervek vagy személyek felelnek.

1.   A nyilvántartásba vett vevők, a nyilvántartásba vett árverések vagy a tagállamban kirakodott halászati termékek első forgalomba hozataláért felelős egyéb szervek vagy személyek az első értékesítést követő
  6
  órán belül elektronikus úton eljuttatják az értékesítési bizonylatot az első értékesítés területe szerint illetékes tagállam hatóságaihoz. Ha ez a tagállam nem a halat kirakodó hajó lobogó szerinti állama, a vonatkozó információ kézhezvételekor gondoskodik arról, hogy az értékesítési bizonylatot a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságaihoz
  késedelem nélkül
  eljuttassa. Az értékesítési bizonylat pontosságáért ezek a vevők, árverések, szervek vagy személyek felelnek.

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

55 cikk – e pont

| e) | az egyes érintett fajok neve vagy FAO-betűkódja és földrajzi eredete,
  megjelölve azt az alterületet és körzetet vagy alkörzetet, amelyben a közösségi jogszabályok szerint fogási korlátozás van érvényben
  ; |
| --- | --- |

e)

az egyes érintett fajok neve vagy FAO-betűkódja és földrajzi eredete,
  megjelölve azt az alterületet és körzetet vagy alkörzetet, amelyben a közösségi jogszabályok szerint fogási korlátozás van érvényben
  ;

| e) | az egyes érintett fajok neve vagy FAO-betűkódja és földrajzi eredete
  ugyanolyan részletességgel kifejezve
  ,
  mint a 14. cikk (1) bekezdésében
  ; |
| --- | --- |

e)

az egyes érintett fajok neve vagy FAO-betűkódja és földrajzi eredete
  ugyanolyan részletességgel kifejezve
  ,
  mint a 14. cikk (1) bekezdésében
  ;

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

55 cikk – e a pont (új)

| ea) | minden egyes faj mennyisége élősúly-kilogrammban; |
| --- | --- |

ea)

minden egyes faj mennyisége élősúly-kilogrammban;

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

63 cikk – 6 bekezdés

6.   A megfigyelők e cikkből adódó működési költségeit teljes egészében a lobogó szerinti tagállamok viselik.
  A tagállamok ezeket a költségeket – részben vagy teljes egészében – az érintett halászatban a lobogójuk alatt közlekedő hajó üzemeltetőire terhelhetik.

6.   A megfigyelők e cikkből adódó működési költségeit teljes egészében a lobogó szerinti tagállamok
  és a Bizottság
  viselik.

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

69 cikk

A tagállamok létrehoznak egy elektronikus adatbázist, amelybe betöltik a vizsgálatokról és ellenőrzésekről a hivatalos személyek által készített összes jelentést, és azt naprakészen tartják.

A tagállamok létrehoznak egy elektronikus adatbázist, amelybe betöltik a vizsgálatokról és ellenőrzésekről a hivatalos személyek által készített összes jelentést
  , ideértve a megfigyelők jelentéseit is
  , és azt naprakészen tartják.

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

78 cikk

A vizsgáló tagállam a jogsértés ellen indítandó eljárást a lobogó szerinti tagállam
  vagy a lajstromozás szerinti tagállam
  vagy az elkövető állampolgársága szerinti tagállam illetékes hatóságainak is átadhatja, ha ahhoz az utóbbi tagállam hozzájárul, feltéve továbbá, hogy az áttétel valószínűbbé teszi a 81. cikk (2) bekezdésében említett eredmény elérését.

A vizsgáló tagállam a jogsértés ellen indítandó eljárást a lobogó szerinti tagállam vagy az elkövető állampolgársága szerinti tagállam illetékes hatóságainak is átadhatja, ha ahhoz az utóbbi tagállam hozzájárul, feltéve továbbá, hogy az áttétel valószínűbbé teszi a 81. cikk (2) bekezdésében említett eredmény elérését.

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

82 cikk – 1 bekezdés

1.   A tagállamok biztosítják, hogy a súlyos jogsértést elkövető természetes személy, vagy az e jogsértésért felelős jogi személy hatékony, arányos és visszatartó erejű, az 1005/2008/EK rendelet IX. fejezetében előírt szankciók és intézkedések közé tartozó közigazgatási
  szankcióval legyen büntethető
  .

1.   A tagállamok biztosítják, hogy a súlyos jogsértést elkövető természetes személy, vagy az e jogsértésért felelős jogi személy
  elvben
  hatékony, arányos és visszatartó erejű, az 1005/2008/EK rendelet IX. fejezetében előírt szankciók és intézkedések közé tartozó közigazgatási
  szankcióban részesüljön
  .

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

82 cikk – 6 a bekezdés (új)

6a.
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a közös halászati politika szabályait súlyosan megsértő piaci szereplőket kizárják az Európai Halászati Alapból, a halászati partnerségi megállapodásokból vagy egyéb állami támogatásokból való részesedésből. Az e fejezetben meghatározott szankciókhoz egyéb szankciók és intézkedések társulnak, különösen a jogellenes, be nem jelentett vagy szabályozatlan halászatot folytató hajók által az érintett pénzügyi időszak alatt kapott közpénzből nyújtott támogatások visszafizetése.

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

84 cikk – 1 bekezdés

1.   A tagállamok büntetőpontrendszert alkalmaznak, amelynek alapján a közös halászati politika szabályaiba ütköző cselekmények esetén a halászati jogosítvánnyal rendelkezők megfelelő számú büntetőpontot kapnak.

1.   A tagállamok büntetőpontrendszert alkalmaznak, amelynek alapján a közös halászati politika szabályaiba ütköző
  súlyos
  cselekmények esetén a halászati jogosítvánnyal rendelkezők megfelelő számú büntetőpontot kapnak.

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

84 cikk – 2 bekezdés

2.   Ha a közös halászati politika szabályait valamely természetes személy megsértette vagy valamely jogi személyt felelősségre lehet azért vonni, a jogsértésért járó megfelelő pontmennyiséget a halászati jogosítvánnyal rendelkező személy nevére kell írni. A halászati jogosítvánnyal rendelkező személy a nemzeti joggal összhangban felülvizsgálati eljárásra jogosult.

2.   Ha a közös halászati politika szabályait valamely természetes személy
  súlyosan
  megsértette vagy valamely jogi személyt felelősségre lehet azért vonni, a
  súlyos
  jogsértésért járó megfelelő pontmennyiséget a halászati jogosítvánnyal rendelkező személy nevére kell írni. A halászati jogosítvánnyal rendelkező személy a nemzeti joggal összhangban felülvizsgálati eljárásra jogosult.

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

84 cikk – 2 a bekezdés (új)

2a.
     
  Mindaddig, amíg a halászati jogosítvánnyal rendelkező személy nevére büntetőpontok vannak bejegyezve, nem részesülhet közösségi támogatásban és állami segítségben.

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

84 cikk – 4 bekezdés

4.
     
  Súlyos jogsértés esetén a kiszabott büntetőpontok száma legalább a (3) bekezdésben említett pontszám fele.

törölve

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

84 cikk – 5 bekezdés

5.   Ha a felfüggesztett halászati jogosítvánnyal rendelkező a legutolsó jogsértéstől számított három éven belül másik jogsértést nem követ el, a halászati jogosítványban szereplő összes pontot törölni kell.

5.   Ha a felfüggesztett halászati jogosítvánnyal rendelkező a legutolsó
  súlyos
  jogsértéstől számított három éven belül másik
  súlyos
  jogsértést nem követ el, a halászati jogosítványban szereplő összes pontot törölni kell.

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

84 cikk – 7 bekezdés

7.   A tagállamok meghatároznak egy olyan büntetőpontrendszert is, amelynek alapján a közös halászati politika szabályaiba ütköző cselekmények esetén a hajók parancsnokai
  és tisztjei
  megfelelő számú büntetőpontot kapnak.

7.   A tagállamok meghatároznak egy olyan büntetőpontrendszert is, amelynek alapján a közös halászati politika szabályaiba ütköző cselekmények esetén a hajók parancsnokai
  vagy kapitányai
  megfelelő számú büntetőpontot kapnak.

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

85 cikk – 1 bekezdés

1.   A tagállamok egy nemzeti adatbázisban nyilvántartják a lobogójuk alatt közlekedő
  hajók
  vagy állampolgáraik által elkövetett, a közös halászati politika szabályaiba ütköző valamennyi jogsértést, beleértve azt is, hogy azok milyen szankciókat eredményeztek és hány pontot kaptak értük. A lobogójuk alatt közlekedő hajók vagy állampolgáraik ellen jogsértés miatt más tagállamokban folyó eljárásokat a tagállamok a 82. cikk alapján hatáskörrel bíró tagállam végleges döntésére vonatkozó értesítést követően szintén betáplálják a jogsértésekről vezetett saját nemzeti adatbázisukba.

1.   A tagállamok egy nemzeti adatbázisban nyilvántartják a lobogójuk alatt közlekedő
  hajókért felelős személyek
  vagy állampolgáraik által elkövetett, a közös halászati politika szabályaiba ütköző valamennyi jogsértést, beleértve azt is, hogy azok milyen szankciókat eredményeztek és hány pontot kaptak értük. A lobogójuk alatt közlekedő hajók vagy állampolgáraik ellen jogsértés miatt más tagállamokban folyó eljárásokat a tagállamok a 82. cikk alapján hatáskörrel bíró tagállam végleges döntésére vonatkozó értesítést követően szintén betáplálják a jogsértésekről vezetett saját nemzeti adatbázisukba.

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

85 cikk – 3 bekezdés

3.   Ha valamely tagállam egy másik tagállamtól jogsértés miatt folyó eljárással kapcsolatos tájékoztatást kér, a másik tagállam a kérdéses halászhajókra és személyekre vonatkozó információkat megadja.

3.   Ha valamely tagállam egy másik tagállamtól jogsértés miatt folyó eljárással kapcsolatos tájékoztatást kér, a másik tagállam a kérdéses halászhajókra és személyekre vonatkozó információkat
  haladéktalanul
  megadja.

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

85 cikk – 3 a bekezdés (új)

3a.
     
  A halászhajók és az érintett személyek által elkövetett jogsértésekre, valamint azon esetekre vonatkozó információk, amelyekben ezekre ítéleteket szabtak ki, nyilvánosan hozzáférhetők lesznek a 107. cikkben hivatkozott internetes oldal nyilvános részén.

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

91 cikk – 4 bekezdés

4.   Az érintett tagállam tisztviselői
  lehetőséget kapnak, hogy
  a vizsgálatokon
  jelen legyenek
  , a bizottsági tisztviselők kérésére pedig közreműködnek a feladatok elvégzésében.

4.   Az érintett tagállam tisztviselői
  mindig jelen vannak
  a vizsgálatokon, a bizottsági tisztviselők kérésére pedig közreműködnek a feladatok elvégzésében.

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

95 cikk – 1 bekezdés – a pont

| α) | e rendelet rendelkezéseit az érintett tagállamnak közvetlenül tulajdonítható intézkedés vagy mulasztás eredményeképpen nem tartották tiszteletben; és |
| --- | --- |

α)

e rendelet rendelkezéseit az érintett tagállamnak közvetlenül tulajdonítható intézkedés vagy mulasztás eredményeképpen nem tartották tiszteletben; és

törölve

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

96 cikk – 1 bekezdés

1.   Ha a tagállam a többéves terv végrehajtásával kapcsolatos kötelezettségeit megszegi, és a Bizottság
  okkal feltételezheti
  , hogy a kötelezettségek megszegése az érintett halállományra különösen hátrányos, a Bizottság ideiglenesen elrendelheti a kérdéses halászat tilalmát.

1.   Ha a tagállam a többéves terv végrehajtásával kapcsolatos kötelezettségeit megszegi, és a Bizottság
  bizonyítani tudja
  , hogy a kötelezettségek megszegése az érintett halállományra különösen hátrányos, a Bizottság ideiglenesen elrendelheti a kérdéses halászat tilalmát.

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

97 cikk – 1 bekezdés – bevezető szöveg

1.   Ha a Bizottság megállapítja, hogy valamely tagállam túlhalászással kimerítette az állományra vagy állománycsoportra vonatkozó kvótáját, forráselosztását vagy fogásrészét, akkor a Bizottság a túlhalászó tagállam következő évre
  vagy évekre
  vonatkozó éves kvótájából, forráselosztásából vagy fogásrészéből a következő táblázat szerinti szorzótényezők alkalmazásával levonásokat alkalmazhat:

1.   Ha a Bizottság megállapítja, hogy valamely tagállam túlhalászással kimerítette az állományra vagy állománycsoportra vonatkozó kvótáját, forráselosztását vagy fogásrészét, akkor a Bizottság a túlhalászó tagállam következő évre vonatkozó éves kvótájából, forráselosztásából vagy fogásrészéből a következő táblázat szerinti szorzótényezők alkalmazásával levonásokat alkalmazhat:

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

97 cikk – 1 bekezdés – táblázat

| A túlhalászás mértéke az engedélyezett fogásmennyiségekhez képest | Szorzótényező |
| --- | --- |
| legfeljebb 5 % | Túlhalászás * 1,0 |
| 5 % és 10 % között | Túlhalászás * 1,1 |
| 10 % és 20 % között | Túlhalászás * 1,2 |
| 20 % és 40 % között | Túlhalászás * 1,4 |
| 40 % és 50 % között | Túlhalászás * 1,8 |
| 50 % feletti túlhalászás | Túlhalászás * 2,0 |

A túlhalászás mértéke az engedélyezett fogásmennyiségekhez képest

Szorzótényező

legfeljebb 5 %

Túlhalászás * 1,0

5 % és 10 % között

Túlhalászás * 1,1

10 % és 20 % között

Túlhalászás * 1,2

20 % és 40 % között

Túlhalászás * 1,4

40 % és 50 % között

Túlhalászás * 1,8

50 % feletti túlhalászás

Túlhalászás * 2,0

| A túlhalászás mértéke az engedélyezett fogásmennyiségekhez képest | Szorzótényező |
| --- | --- |
| Az első 10 % | Elvonás
  = túlhalászás
  x 1,00 |
| A következő 10 %, összesen 20 %-ig | Elvonás
  = túlhalászás
  x 1,10 |
| A következő 20 %, összesen 40 %-ig | Elvonás
  = túlhalászás
  x 1,20 |
| 40 %
  feletti túlhalászás | Elvonás
  = túlhalászás
  x 1,40 |
| Megjegyzés: A százalékok helyébe a teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében szereplő intervallumok lépnek. |

A túlhalászás mértéke az engedélyezett fogásmennyiségekhez képest

Szorzótényező

Az első 10 %

Elvonás
  = túlhalászás
  x 1,00

A következő 10 %, összesen 20 %-ig

Elvonás
  = túlhalászás
  x 1,10

A következő 20 %, összesen 40 %-ig

Elvonás
  = túlhalászás
  x 1,20

40 %
  feletti túlhalászás

Elvonás
  = túlhalászás
  x 1,40

Megjegyzés: A százalékok helyébe a teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében szereplő intervallumok lépnek.

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

97 cikk – 1 a bekezdés (új)

1a.
     
  Ha egy tagállam rendelkezésére álló, egy állományra vagy állománycsoportra megállapított kvóta, forráselosztás vagy fogásrész nem lépi túl a 100 tonnát, akkor a kvóta túllépéséért járó csökkentést lineáris módon és nem százalék szerint kell alkalmazni, kivéve a többéves terv hatálya alá tartozó fajok esetében, amikor az (1) bekezdés előírásai alkalmazandók.

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

97 cikk – 2 bekezdés

2.   Az (1) bekezdésben említett szorzótényezőt meg kell duplázni, ha valamely tagállam az előző két évben az állományra vagy állománycsoportra vonatkozó kvótáját, forráselosztását vagy fogásrészét túlhalászással ismételten kimerítette, ha a túlhalászás az érintett halállományra különösen hátrányos vagy, ha a halállomány többéves terv hatálya alá tartozik.

2.   Az (1) bekezdésben említett szorzótényezőt meg kell duplázni, ha az valamely tagállam az előző két évben
  a túlhalászatra különösen érzékeny
  vagy többéves terv hatálya alá
  tartozó
  állományra vagy állománycsoportra vonatkozó kvótáját, forráselosztását vagy fogásrészét túlhalászással ismételten kimerítette.

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

97 cikk – 3 bekezdés

3.
     
  Ha valamely tagállam olyan, kvóta hatálya alá tartozó állományból halászik, amelyre nem rendelkezik kvótával, forráselosztással vagy fogásrésszel, a Bizottság az (1) bekezdés szerint azt levonhatja a következő évre vagy évekre vonatkozóan egyéb állományokra vagy állománycsoportokra szóló kvótájából, forráselosztásából vagy fogásrészéből.

törölve

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

98 cikk

98 cikk

Kvótalevonás a közös halászati politika célkitűzéseinek nem teljesítése miatt

1.
     
  Ha bizonyítást nyer, hogy a közös halászati politika védelemre, ellenőrzésre, vizsgálatra vagy végrehajtásra vonatkozó szabályait valamely tagállam nem tartja be, és azzal súlyosan veszélyezteteti az élő vízi erőforrások védelmét vagy a közösségi ellenőrzési és végrehajtási rendszer hatékony működését, akkor a Bizottság az adott tagállam állományra vagy állománycsoportra vonatkozó éves kvótájából, forráselosztásából vagy fogásrészéből levonásokat alkalmazhat.

2.
     
  A Bizottság az érintett tagállamot a megállapításairól írásban tájékoztatja, és a tagállamnak legfeljebb 10 munkanap határidőt ad annak igazolására, hogy a halászat biztonságosan folytatható.

3.
     
  Az (1) bekezdésben említett intézkedések csak akkor alkalmazandók, ha a Bizottság megkeresésére a tagállam a (2) bekezdésben megadott határidőn belül nem válaszol, vagy ha válasza nem tekinthető kielégítőnek vagy nyilvánvalóan arra utal, hogy a szükséges intézkedéseket nem hajtották végre.

4.
     
  Az e cikk alkalmazására, különösen pedig az érintett mennyiségek meghatározására vonatkozó részletes szabályokat a 111. cikkben említett eljárással összhangban kell elfogadni.

törölve

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

100 cikk

100 cikk

Kvótacsere elutasítása

A Bizottság a 2371/2002/EK tanácsi rendelet 20. cikkének (5) bekezdése szerinti kvótacsere lehetőségét kizárhatja:

| a) | azon kvóták esetében, amelyeken belül valamely tagállam a legutolsó két évben bármikor a rendelkezésére álló kvótát több mint 10 %-kal túlhalászta, vagy |
| --- | --- |

a)

azon kvóták esetében, amelyeken belül valamely tagállam a legutolsó két évben bármikor a rendelkezésére álló kvótát több mint 10 %-kal túlhalászta, vagy

| b) | ha az érintett tagállam nem tesz megfelelő intézkedéseket az érintett halállomány halászati lehetőségeivel való hatékony gazdálkodás biztosítása érdekében, különösen, mivel nem működteti a 102. cikkben említett számítógépes ellenőrző rendszert, vagy az ellenőrző rendszer adatait szolgáltató rendszereket elégtelenül működteti. |
| --- | --- |

b)

ha az érintett tagállam nem tesz megfelelő intézkedéseket az érintett halállomány halászati lehetőségeivel való hatékony gazdálkodás biztosítása érdekében, különösen, mivel nem működteti a 102. cikkben említett számítógépes ellenőrző rendszert, vagy az ellenőrző rendszer adatait szolgáltató rendszereket elégtelenül működteti.

törölve

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

101 cikk – 1 bekezdés

1.   Ha – a Bizottság által végzett mintavétel eredményeit is beleértve – bizonyítást nyer, hogy egy tagállam halászati tevékenysége és/vagy az általa hozott intézkedések aláássák a közös halászati politikát vagy veszélyeztetik a tengeri ökoszisztémát, és ez azonnali intézkedést kíván, a Bizottság bármely tagállam megalapozott megkeresésére vagy a saját kezdeményezésére jogosult olyan rendkívüli intézkedések meghozataláról dönteni, amelyek legfeljebb
  egy évig
  maradnak hatályban. A Bizottság új határozatot hozhat a rendkívüli intézkedések időbeli hatályának legfeljebb hat hónappal történő meghosszabbítására.

1.   Ha – a Bizottság által végzett mintavétel eredményeit is beleértve – bizonyítást nyer, hogy egy tagállam halászati tevékenysége és/vagy az általa hozott intézkedések aláássák a közös halászati politikát vagy veszélyeztetik a tengeri ökoszisztémát, és ez azonnali intézkedést kíván, a Bizottság bármely tagállam megalapozott megkeresésére vagy a saját kezdeményezésére jogosult olyan rendkívüli intézkedések meghozataláról dönteni, amelyek legfeljebb
  hat hónapig
  maradnak hatályban. A Bizottság új határozatot hozhat a rendkívüli intézkedések időbeli hatályának legfeljebb hat hónappal történő meghosszabbítására.

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

101 cikk – 2 bekezdés – g pont

| g) | az érintett tagállam lobogója alatt közlekedő hajók számára egy másik tagállam joghatósága alá tartozó vizeken való halászat megtiltása; |
| --- | --- |

g)

az érintett tagállam lobogója alatt közlekedő hajók számára egy másik tagállam joghatósága alá tartozó vizeken való halászat megtiltása;

| g) | az érintett tagállam lobogója alatt közlekedő hajók számára egy másik tagállam
  vagy valamely harmadik ország
  joghatósága alá tartozó vizeken
  vagy a nyílt tengeren
  való halászat megtiltása; |
| --- | --- |

g)

az érintett tagállam lobogója alatt közlekedő hajók számára egy másik tagállam
  vagy valamely harmadik ország
  joghatósága alá tartozó vizeken
  vagy a nyílt tengeren
  való halászat megtiltása;

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

101 cikk – 3 bekezdés

3.   A tagállamok a Bizottsággal és az érintett tagállamokkal egyidejűleg közlik az (1) bekezdésben említett kérésüket. A többi tagállam a kézhezvételtől számított
  öt
  munkanapon belül juttathatja el észrevételeit a Bizottsághoz. A Bizottság a kérés kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül határozatot hoz.

3.   A tagállamok a Bizottsággal és az érintett tagállamokkal egyidejűleg közlik az (1) bekezdésben említett kérésüket. A többi tagállam a kézhezvételtől számított
  tizenöt
  munkanapon belül juttathatja el észrevételeit a Bizottsághoz. A Bizottság a kérés kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül határozatot hoz.

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

101 cikk – 5 bekezdés

5.   Az érintett tagállamok a határozatról szóló értesítés kézhezvételétől számított
  10
  munkanapon belül a Tanács elé terjeszthetik a bizottsági határozatot.

5.   Az érintett tagállamok a határozatról szóló értesítés kézhezvételétől számított
  15
  munkanapon belül a Tanács elé terjeszthetik a bizottsági határozatot.

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

104 cikk – 2 bekezdés

2.   
  A természetes személyek nevét
  csak akkor lehet közölni a Bizottsággal vagy másik tagállammal, ha a közlést e rendelet kifejezetten előírja, vagy ha az a jogsértések megelőzése vagy az ellenük folyó eljárásban vagy a nyilvánvaló jogsértés ellenőrzése érdekében szükséges. Az (1) bekezdésben említett adatok nem adhatók tovább, kivéve ha más adatokkal olyan formában összesítettek, amely nem teszi lehetővé a természetes személyek közvetlen vagy közvetett azonosítását.

2.   
  Személyes adatokat
  csak akkor lehet közölni a Bizottsággal vagy másik tagállammal, ha a közlést e rendelet kifejezetten előírja, vagy ha az a jogsértések megelőzése vagy az ellenük folyó eljárásban vagy a nyilvánvaló jogsértés ellenőrzése érdekében szükséges. Az (1) bekezdésben említett adatok nem adhatók tovább, kivéve ha más adatokkal olyan formában összesítettek, amely nem teszi lehetővé a természetes személyek közvetlen vagy közvetett azonosítását.

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

105 cikk – 1 bekezdés

1.   A tagállamok és a Bizottság minden szükséges lépést megtesznek annak biztosítására, hogy az e rendelet keretében gyűjtött és kapott adatokat bizalmasan kezeljék, és a szakmai és üzleti adatok védelmére vonatkozó szabályokat tiszteletben tartsák.

1.   A tagállamok és a Bizottság minden szükséges lépést megtesznek annak biztosítására, hogy az e rendelet keretében gyűjtött és kapott adatokat bizalmasan kezeljék, és a szakmai és üzleti adatok védelmére vonatkozó szabályokat tiszteletben tartsák
  , a 45/2001/EK rendelet és a 95/46/EK irányelv valamennyi alkalmazandó rendelkezésének megfelelően
  .

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

105 cikk – 4 bekezdés

4.
     
  Az e rendelet keretében az illetékes hatóságoknál, bíróságokon, egyéb hatóságoknál és a Bizottságnál vagy az általa kijelölt szervnél dolgozó személyekkel olyan adatot közölni, amelynek nyilvánosságra hozatala alááshatja:

| a) | a személyes adatok védelmére vonatkozó közösségi jogszabályokkal összhangban a magánélet védelmét és az egyének sérthetetlenségét, |
| --- | --- |

a)

a személyes adatok védelmére vonatkozó közösségi jogszabályokkal összhangban a magánélet védelmét és az egyének sérthetetlenségét,

| b) | valamely természetes vagy jogi személy üzleti érdekeit, ideértve a szellemi tulajdont is, |
| --- | --- |

b)

valamely természetes vagy jogi személy üzleti érdekeit, ideértve a szellemi tulajdont is,

| c) | a bírósági eljárásokat és a jogi tanácsadást vagy |
| --- | --- |

c)

a bírósági eljárásokat és a jogi tanácsadást vagy

| d) | az ellenőrzések vagy vizsgálatok hatályát, |
| --- | --- |

d)

az ellenőrzések vagy vizsgálatok hatályát,

csak akkor megengedett, ha az információ hozzáférhetővé tétele a Közösségen belüli jogsértés megszüntetéséhez vagy megtiltásához szükséges, és az információt közlő hatóság hozzájárul az információ nyilvánosságra hozatalához.

törölve

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

108 cikk – 3 bekezdés

3.   A honlap biztonságos részéhez minden tagállam távoli hozzáférést biztosít a Bizottság és az általa kijelölt szerv számára. A tagállamok a Bizottság vagy az általa kijelölt szerv részéről kiadott elektronikus tanúsítványra épülő hozzáférést biztosítanak a Bizottság tisztviselői számára.

3.   A honlap biztonságos részéhez minden tagállam távoli hozzáférést biztosít a Bizottság és az általa kijelölt szerv számára. A tagállamok a Bizottság vagy az általa kijelölt szerv részéről kiadott elektronikus tanúsítványra épülő hozzáférést biztosítanak a Bizottság tisztviselői számára.

A harmadik országokat el kell látni az (1b), (1d) és (1f) bekezdésekben foglalt információkkal a vizeiken való halászatra vonatkozó engedélyekért folyamodó közösségi hajókkal kapcsolatban. Az információt az érintett harmadik ország kérésére haladéktalanul biztosítani kell, feltéve hogy a harmadik ország írásban garantálja annak bizalmas voltát. A személyes adatok e rendelkezés értelmében történő átadásának összhangban kell lennie a 95/46/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdésének d) pontjával.

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

112 cikk

768/2005/EK rendelet

17a cikk – 1 bekezdés – bevezető szöveg

1.   A Szerződés által a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör sérelme nélkül a közös halászati politika szabályainak tagállamok általi végrehajtásának értékelése és ellenőrzése céljából a Hivatal segítséget nyújt a Bizottságnak. A Hivatal a tagállamokban a hatóságoknál és a magán piaci szereplőknél vizsgálatokat folytathat. E célból az érintett tagállam jogi rendelkezéseinek betartásával

1.   A Szerződés által a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör sérelme nélkül a közös halászati politika szabályainak tagállamok általi végrehajtásának értékelése és ellenőrzése céljából a Hivatal segítséget nyújt a Bizottságnak. A Hivatal a tagállamokban a hatóságoknál és a magán piaci szereplőknél
  saját erőforrásaira támaszkodva
  vizsgálatokat folytathat. E célból az érintett tagállam jogi rendelkezéseinek betartásával.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/253 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/253

---

2009. április 22., szerdaA halászati erőforrások technikai intézkedések révén történő megóvása *

P6_TA(2009)0256

Az Európai Parlament 2009. április 22-i jogalkotási állásfoglalása a halászati erőforrások technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0324 – C6-0282/2008 – 2008/0112(CNS))

2010/C 184 E/61

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0324),

tekintettel az EK-Szerződés 37. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0282/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A6-0206/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot, hogy ismét konzultáljon a Parlamenttel, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot, hogy ismét konzultáljon a Parlamenttel, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Rendeletre irányuló javaslat


  7 a preambulumbekezdés (új) |
| | (7a) | Mivel a valamennyi területre általánosan, illetve a kifejezetten egy adott régióra alkalmazandó intézkedések egyformán fontosak a halászati gazdálkodás szempontjából, ezért helyénvaló a Tanács általi jóváhagyásuk. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

(7a)

Mivel a valamennyi területre általánosan, illetve a kifejezetten egy adott régióra alkalmazandó intézkedések egyformán fontosak a halászati gazdálkodás szempontjából, ezért helyénvaló a Tanács általi jóváhagyásuk.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| (12a) | A további pontosítás érdekében és a szabályok helytelen értelmezéséből eredő esetleges viták elkerülése céljából a Bizottság a nemrég bevezetett megközelítést követve a rendelet előírásait egy melléklettel egészíti ki, amely ábrák segítségével mutatja be a halászeszközöket. |
| --- | --- |

(12a)

A további pontosítás érdekében és a szabályok helytelen értelmezéséből eredő esetleges viták elkerülése céljából a Bizottság a nemrég bevezetett megközelítést követve a rendelet előírásait egy melléklettel egészíti ki, amely ábrák segítségével mutatja be a halászeszközöket.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| (13a) | El kell kerülni azokat a helyzeteket, amelyek torzíthatják a versenyt, összezavarhatják az üzemeltetőket és a fogyasztókat és a legkisebb kifogható méretek figyelmen kívül hagyásához vezethetnek, ezért a szabályozást az importból származó termékekre is ki kell terjeszteni. A Bizottság a biológiai és a forgalmazási méretek harmonizációja céljából a lehető legrövidebb időn belül javaslatot tesz a 104/2000/EK tanácsi rendelet (1) módosítására. |
| --- | --- |

(13a)

El kell kerülni azokat a helyzeteket, amelyek torzíthatják a versenyt, összezavarhatják az üzemeltetőket és a fogyasztókat és a legkisebb kifogható méretek figyelmen kívül hagyásához vezethetnek, ezért a szabályozást az importból származó termékekre is ki kell terjeszteni. A Bizottság a biológiai és a forgalmazási méretek harmonizációja céljából a lehető legrövidebb időn belül javaslatot tesz a 104/2000/EK tanácsi rendelet (1) módosítására.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| (15) | A
  hajónak haladéktalanul másik területre kell továbbhaladnia
  ,
  ha
  a
  maximális járulékos fogási mennyiségeket meghaladta
  . |
| --- | --- |

(15)

A
  hajónak haladéktalanul másik területre kell továbbhaladnia
  ,
  ha
  a
  maximális járulékos fogási mennyiségeket meghaladta
  .

| (15) | A
  tengeri erőforrások megfelelő védelmének biztosítása
  , a
  szaporodási vagy érzékeny területek megóvása, illetve a visszadobás gyakorlatának csökkentése érdekében bizonyos területeken és időszakokban, korlátozni kell a bizonyos eszközökkel és felszerelésekkel folytatott halászati tevékenységet
  . |
| --- | --- |

(15)

A
  tengeri erőforrások megfelelő védelmének biztosítása
  , a
  szaporodási vagy érzékeny területek megóvása, illetve a visszadobás gyakorlatának csökkentése érdekében bizonyos területeken és időszakokban, korlátozni kell a bizonyos eszközökkel és felszerelésekkel folytatott halászati tevékenységet
  .

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| (17) | Amennyiben az erőforrások védelmét komoly veszély fenyegeti, a Bizottságot
  és a tagállamokat
  fel kell hatalmazni arra, hogy megfelelő, haladéktalanul végrehajtandó ideiglenes intézkedéseket hozzanak. |
| --- | --- |

(17)

Amennyiben az erőforrások védelmét komoly veszély fenyegeti, a Bizottságot
  és a tagállamokat
  fel kell hatalmazni arra, hogy megfelelő, haladéktalanul végrehajtandó ideiglenes intézkedéseket hozzanak.

| (17) | Amennyiben az erőforrások védelmét komoly veszély fenyegeti, a Bizottságot
  , saját kezdeményezése vagy a tagállamok indokolt kérése alapján
  fel kell hatalmazni arra, hogy megfelelő, haladéktalanul végrehajtandó ideiglenes intézkedéseket hozzanak. |
| --- | --- |

(17)

Amennyiben az erőforrások védelmét komoly veszély fenyegeti, a Bizottságot
  , saját kezdeményezése vagy a tagállamok indokolt kérése alapján
  fel kell hatalmazni arra, hogy megfelelő, haladéktalanul végrehajtandó ideiglenes intézkedéseket hozzanak.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| (19) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket
  , ideértve az egyes regionális tanácsadó testületek alá tartozó területekre vonatkozó egyedi rendelkezéseket,
  a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal összhangban kell elfogadni
  . |
| --- | --- |

(19)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket
  , ideértve az egyes regionális tanácsadó testületek alá tartozó területekre vonatkozó egyedi rendelkezéseket,
  a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal összhangban kell elfogadni
  .

| (19) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak megfelelően kell meghozni. |
| --- | --- |

(19)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak megfelelően kell meghozni.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

2 a cikk (új)

2a. cikk

Regionális rendeletek

A Tanács a Bizottság javaslatára a Szerződés 37. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően jóváhagyja azokat az intézkedéseket, amelyeket a különböző regionális tanácsadó testületek (RAC) hatáskörébe tartozó régiókban kell alkalmazni.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – b pont

| (b) | „merevítőrudas vonóháló”: fenéken vontatott vonóháló, amelyet vízszintesen egy merevítőrúd tart nyitva; |
| --- | --- |

(b)

„merevítőrudas vonóháló”: fenéken vontatott vonóháló, amelyet vízszintesen egy merevítőrúd tart nyitva;

| b) | „merevítőrudas vonóháló”: fenéken vontatott vonóháló, amelyet vízszintesen egy merevítőrúd tart nyitva
  , ahol a merevítőrúd egy két csúszka által támasztott acélcső; a szerkezetet a tengerfenéken vontatják; |
| --- | --- |

b)

„merevítőrudas vonóháló”: fenéken vontatott vonóháló, amelyet vízszintesen egy merevítőrúd tart nyitva
  , ahol a merevítőrúd egy két csúszka által támasztott acélcső; a szerkezetet a tengerfenéken vontatják;

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – e pont

| (e) | „zsákvég”: a vontatott eszköz leghátsó
  8
  méteres része a zsákkötéltől mérve, ha a szembőség legalább 80 mm, illetve a vontatott eszköz leghátsó 20 méteres része a zsákkötéltől mérve, ha a szembőség legfeljebb 80 mm; |
| --- | --- |

(e)

„zsákvég”: a vontatott eszköz leghátsó
  8
  méteres része a zsákkötéltől mérve, ha a szembőség legalább 80 mm, illetve a vontatott eszköz leghátsó 20 méteres része a zsákkötéltől mérve, ha a szembőség legfeljebb 80 mm;

| e) | „zsákvég”: a vontatott eszköz leghátsó
  6
  méteres része a zsákkötéltől mérve, ha a szembőség legalább 80 mm, illetve a vontatott eszköz leghátsó 20 méteres része a zsákkötéltől mérve, ha a szembőség legfeljebb 80 mm; |
| --- | --- |

e)

„zsákvég”: a vontatott eszköz leghátsó
  6
  méteres része a zsákkötéltől mérve, ha a szembőség legalább 80 mm, illetve a vontatott eszköz leghátsó 20 méteres része a zsákkötéltől mérve, ha a szembőség legfeljebb 80 mm;

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 3 a bekezdés (új)

3a.
     
  A kisméretű nyílt tengeri halfajok esetében (szardínia, szardella, fattyúmakréla és makréla), továbbra is fennáll a lehetősége annak, hogy a fogás 10 %-át a meghatározott legkisebb kifogható méret alatti példányok alkossák.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

5. cikk

„Egy háló”-szabály

Hálók kombinációja

Tilos a különböző
  szembőség-tartományú hálók
  bármely
  kombinációját a fedélzeten
  tartani a halászutak
  során.

1.
     
  A Tanács a Bizottság javaslatára szabályozza azon eseteket, amikor a hajók egynél több
  szembőség-tartományú hálók
  egy vagy több
  kombinációját
  tarthatják
  a fedélzeten
  egyazon halászút
  során.

2.
     
  A kritériumok meghatározásakor figyelembe kell venni az alábbiakat:

| a) | az adott hajó báziskikötője és a halászati terület közötti távolság; |
| --- | --- |

a)

az adott hajó báziskikötője és a halászati terület közötti távolság;

| b) | a több fajra halászás gyakorlatának mértéke és a másodlagos fajoknak a célfajokhoz viszonyított gazdasági jelentősége; |
| --- | --- |

b)

a több fajra halászás gyakorlatának mértéke és a másodlagos fajoknak a célfajokhoz viszonyított gazdasági jelentősége;

| c) | egy meghatározott halászúton valamelyik halászati művelethez olyan hálót használnak-e, amelynek szembősége meghaladja az e rendeletben meghatározott szembőség-értékeket. |
| --- | --- |

c)

egy meghatározott halászúton valamelyik halászati művelethez olyan hálót használnak-e, amelynek szembősége meghaladja az e rendeletben meghatározott szembőség-értékeket.

3.
     
  E cikk tartalmának szabályozása e rendelet 2a. cikkének rendelkezései keretében történik.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – a pont

| (a) | a
  80 mm-nél kisebb szembőségű vontatott halászeszközzel végzett halászat során a
  zsákvég külső részéhez rögzített erősítőzsák. Az erősítőzsák szembősége legyen legalább kétszer akkora, mint a zsákvégé; |
| --- | --- |

(a)

a
  80 mm-nél kisebb szembőségű vontatott halászeszközzel végzett halászat során a
  zsákvég külső részéhez rögzített erősítőzsák. Az erősítőzsák szembősége legyen legalább kétszer akkora, mint a zsákvégé;

| a) | a zsákvég külső részéhez rögzített erősítőzsák. Az erősítőzsák szembősége legyen legalább kétszer akkora, mint a zsákvégé; |
| --- | --- |

a)

a zsákvég külső részéhez rögzített erősítőzsák. Az erősítőzsák szembősége legyen legalább kétszer akkora, mint a zsákvégé;

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

| ba) | a zsákvég külső részéhez rögzített erősítőzsák használata azokon a hajókon, amelyek engedéllyel rendelkeznek legalább 60 mm-es szembőségű vonóhálóra, a VIII., XIX. és X. ICES övezetben; |
| --- | --- |

ba)

a zsákvég külső részéhez rögzített erősítőzsák használata azokon a hajókon, amelyek engedéllyel rendelkeznek legalább 60 mm-es szembőségű vonóhálóra, a VIII., XIX. és X. ICES övezetben;

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 3 bekezdés – d pont

| (d) | olyan, legalább 80 mm-es szembőségű vontatott halászeszközt, amelyen az illesztések vagy a szegélyek kivételével a zsákvég bármely kerületén több mint 100 szabad hálószem vagy kevesebb mint 40 szabad hálószem található; |
| --- | --- |

(d)

olyan, legalább 80 mm-es szembőségű vontatott halászeszközt, amelyen az illesztések vagy a szegélyek kivételével a zsákvég bármely kerületén több mint 100 szabad hálószem vagy kevesebb mint 40 szabad hálószem található;

törölve

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 4 bekezdés

4.
     
  A (2) bekezdés a) pontjától, a (3) bekezdés b) pontjától, a (3) bekezdés d) pontjától és a (3) bekezdés e) pontjától eltérve, a 80 mm-es szembőség helyébe 60 mm-es szembőség lép, ha a halászat az ICES VIII, IX és X övezetben történik.

törölve

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés

2.   A kopoltyúhálók és tükörhálók merítési ideje nem haladhatja meg a
  48 órát
  .

2.   A kopoltyúhálók és tükörhálók merítési ideje nem haladhatja meg a
  24 órát
  .

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 3 bekezdés

3.   Amennyiben a halászatot kopoltyúhálókkal és tükörhálókkal végzik, tilos több mint
  50 km
  -nyi hálót használni.

3.   Amennyiben a halászatot kopoltyúhálókkal és tükörhálókkal végzik, tilos több mint
  40 km
  -nyi hálót használni.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés

1.   A 8. cikktől eltérve, engedélyezett a legalább 120 mm-es, de 150 mm-nél kisebb szembőségű kopoltyúhálók használata az északi szélesség 48°-ától északra, vagy a legalább 100 mm-es, de 130 mm-nél kisebb szembőségű kopoltyúhálók használata az északi szélesség 48°-ától délre, a térkép szerint
  600
  méternél sekélyebb vízben, feltéve, hogy a háló maga legfeljebb 100 hálószem hosszú, merülési aránya legalább 0,5-ös, és úszókkal vagy hasonló tartozékokkal szerelték fel. A hálók legfeljebb 5 tengeri mérföld hosszan nyúlhatnak el, és az egy időben kivetett összes háló teljes hossza hajónként nem haladhatja meg a 25 km-t. A merítési idő legfeljebb 24 óra
  lehet.

1.   A 8. cikktől eltérve, engedélyezett a legalább 120 mm-es, de 150 mm-nél kisebb szembőségű kopoltyúhálók használata az északi szélesség 48°-ától északra, vagy a legalább 100 mm-es, de 130 mm-nél kisebb szembőségű kopoltyúhálók használata az északi szélesség 48°-ától délre, a térkép szerint
  400
  méternél sekélyebb vízben, feltéve, hogy a háló maga legfeljebb 100 hálószem hosszú, merülési aránya legalább 0,5-ös, és úszókkal vagy hasonló tartozékokkal szerelték fel. A hálók legfeljebb 5 tengeri mérföld hosszan nyúlhatnak el, és az egy időben kivetett összes háló teljes hossza hajónként nem haladhatja meg a 25 km-t. A merítési idő legfeljebb 24 óra
  lehet, kivéve, ha az időjárási körülmények nem teszik lehetővé a hálók felhúzását.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés

2.   A 8. cikktől eltérve, engedélyezett a legalább 250 mm-es szembőségű kopoltyúhálók használata a térkép szerint 600 méternél sekélyebb vízben, feltéve, hogy a háló maga legfeljebb 15 hálószem hosszú, merülési aránya legalább 0,33-as, és úszókkal vagy hasonló tartozékokkal nem szerelték fel. A hálók egyenként legfeljebb 10 km hosszúságúak lehetnek. Az egy időben kivetett összes háló teljes hossza hajónként nem haladhatja meg a
  100 km
  -t. A merítési idő legfeljebb 72 óra lehet.

2.   A 8. cikktől eltérve, engedélyezett a legalább 250 mm-es szembőségű kopoltyúhálók használata a térkép szerint 600 méternél sekélyebb vízben, feltéve, hogy a háló maga legfeljebb 15 hálószem hosszú, merülési aránya legalább 0,33-as, és úszókkal vagy hasonló tartozékokkal nem szerelték fel. A hálók egyenként legfeljebb 10 km hosszúságúak lehetnek. Az egy időben kivetett összes háló teljes hossza hajónként nem haladhatja meg a
  60 km
  -t. A merítési idő legfeljebb 72 óra lehet.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés

1.   Ha az előírt méretnek nem megfelelő kifogott halak
  mennyisége
  bármely fogási pozícióban meghaladja a teljes
  mennyiség 10 %-át
  , a hajónak a halászat folytatása előtt haladéktalanul legalább öt tengeri mérfölddel el kell távolodnia az előző fogási pozíciótól.

1.   Ha az
  1. mellékletben
  előírt méretnek nem megfelelő kifogott halak
  tömege
  bármely fogási pozícióban meghaladja a teljes
  tömeg 10 %-át
  ,
  és ez
  a
  helyzet három egymást követő fogási pozícióban megismétlődik, a
  hajónak a halászat folytatása előtt haladéktalanul legalább öt tengeri mérfölddel el kell távolodnia az előző fogási pozíciótól.

A fenti albekezdés rendelkezéseitől eltérve, a tengermélység és a tengerfenék összetétele, valamint a parttól való távolságuk vonatkozásában különleges jellemzőkkel rendelkező helyi és part menti halászatok esetén az ezen tulajdonságokat alátámasztó tudományos jelentés függvényében megengedhető az 5 tengeri mérföldnél kisebb mértékű kötelező eltávolodás, amennyiben biztosítják, hogy a halászati tevékenység nem fiatal egyedek csoportosulására irányul.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 2 bekezdés

2.   
  Ha bármely fogási pozícióban az adott faj tekintetében megengedett szembőség-tartományba tartozó és
  a
  hajón tartott hálókkal kifogható halak, ide nem értve a célfaj előírt méretnek nem megfelelő egyedeit, minimális és/vagy maximális százalékaránya nem egyeztethető össze a 22
  .
  cikknek megfelelően elfogadott részletes szabályokban megállapított százalékos értékekkel, a hajónak haladéktalanul legalább 10 tengeri mérfölddel el kell távolodnia az előző fogási pozíciótól, és a következő hálókivetés során végig legalább 10 tengeri mérföldes távolságot kell tartania az előző fogási pozíciótól.

2.   A
  Tanács a Bizottság javaslatára, e rendelet 2a
  .
  cikkében meghatározott keretek között kijelöli azokat a területeket, amelyekre térben és időben halászati tilalmat rendel el.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

12. cikk

Robbanóanyagokat, mérgező és bódító anyagokat, elektromos áramot, valamint bármilyen lövedéket alkalmazó módszerekkel tilos tengeri élőlényeket kifogni, a fedélzeten tartani, más hajóra átrakodni, tárolni, kirakodni, értékesíteni, eladásra kiállítani vagy felkínálni.

Robbanóanyagokat, mérgező és bódító anyagokat, elektromos áramot, valamint bármilyen lövedéket alkalmazó módszerekkel
  – az elektromos impulzusokkal működő merevítőrudas vonóháló kivételéve –
  tilos tengeri élőlényeket kifogni, a fedélzeten tartani, más hajóra átrakodni, tárolni, kirakodni, értékesíteni, eladásra kiállítani vagy felkínálni.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 1 bekezdés

1.   Ha bizonyos fajok vagy halászterületek védelmét komoly veszély fenyegeti, ideértve ha a fiatal halak erős túlnépesedését észlelik, és ha a késlekedés nehezen orvosolható károkat eredményezne, a tagállamok megfelelő védelmi intézkedéseket hozhatnak a felségterületükhöz vagy joghatóságuk alá tartozó vizeken. Az érintett tagállam biztosítja, hogy az ilyen intézkedések ne különböztessék meg hátrányosan más tagállamok halászhajóit.

1.   Ha bizonyos fajok vagy halászterületek védelmét komoly veszély fenyegeti, ideértve ha a fiatal halak erős túlnépesedését észlelik, és ha a késlekedés nehezen orvosolható károkat eredményezne, a tagállamok megfelelő védelmi intézkedéseket hozhatnak a felségterületükhöz vagy joghatóságuk alá tartozó vizeken. Az érintett tagállam biztosítja, hogy az ilyen intézkedések ne különböztessék meg hátrányosan más tagállamok halászhajóit.
  Az ilyen intézkedések végrehajtása előtt konzultálni kell az illetékes regionális tanácsadó testülettel és a Bizottsággal.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 bekezdés

2.   Ha a visszadobás gyakorlatának csökkentése vagy megszüntetése tekintetében mutatkozó késlekedés nehezen orvosolható károkat eredményezne, a
  tagállamok
  megfelelő, nem diszkrimináló védelmi intézkedéseket
  hozhatnak a felségterületükhöz és joghatóságuk
  alá tartozó vizeken
  a 16
  .
  cikknek megfelelően
  .

2.   Ha a visszadobás gyakorlatának csökkentése vagy megszüntetése tekintetében mutatkozó késlekedés nehezen orvosolható károkat eredményezne, a
  Bizottság saját kezdeményezésére, vagy egy tagállam kellően indokolt kérésére
  megfelelő, nem diszkrimináló védelmi intézkedéseket
  hozhat az érdekelt tagállam felségterületéhez és joghatósága
  alá tartozó vizeken.
  Mielőtt ilyen intézkedéseket hoznak, konzultálni kell a Bizottsággal és az illetékes regionális tanácsadó testülettel
  .

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

21 a cikk (új)

21a. cikk

Jövőbeni szabályozás

A technikai intézkedések következő elemeinek szabályozására vonatkozó szabályokat tanácsi rendeletben fogadják el:

| a) | a célfaj minimális és maximális százalékos aránya a fedélzeten tartott elő vízi erőforrásokon belül; |
| --- | --- |

a)

a célfaj minimális és maximális százalékos aránya a fedélzeten tartott elő vízi erőforrásokon belül;

| b) | az egyes célfajok tekintetében alkalmazható szembőség-tartományok; |
| --- | --- |

b)

az egyes célfajok tekintetében alkalmazható szembőség-tartományok;

| c) | a visszadobás gyakorlatának csökkentését vagy megszüntetését és a halászeszközök szelektivitásának javítását célzó rendelkezések; |
| --- | --- |

c)

a visszadobás gyakorlatának csökkentését vagy megszüntetését és a halászeszközök szelektivitásának javítását célzó rendelkezések;

| d) | a halászati tevékenységek bizonyos időszakokban és/vagy a 2. cikkben említett bizonyos területeken történő korlátozására vonatkozó intézkedések, a rendelkezésre álló legjobb tudományos ismeretek alapján az e területeken lévő tengeri élőhelyek védelme érdekében. |
| --- | --- |

d)

a halászati tevékenységek bizonyos időszakokban és/vagy a 2. cikkben említett bizonyos területeken történő korlátozására vonatkozó intézkedések, a rendelkezésre álló legjobb tudományos ismeretek alapján az e területeken lévő tengeri élőhelyek védelme érdekében.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

22. cikk

E
  rendelet
  végrehajtásának részletes szabályait
  a 2371/2002/EK rendelet 30. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.
  E szabályoknak különösen a következőket kell megállapítania:

A tengeri élőhelyek vagy halászati erőforrások védelmére törekvő jelen
  rendelet
  végrehajtására irányuló egyéb technikai intézkedéseket
  a 2371/2002/EK rendelet 30. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.

| (a) | a célfaj minimális és maximális százalékos arányát a fedélzeten tartott elő vízi erőforrásokon belül; |
| --- | --- |

(a)

a célfaj minimális és maximális százalékos arányát a fedélzeten tartott elő vízi erőforrásokon belül;

| (b) | az egyes célfajok tekintetében alkalmazható szembőség-tartományokat; |
| --- | --- |

(b)

az egyes célfajok tekintetében alkalmazható szembőség-tartományokat;

| (c) | a visszadobás gyakorlatának csökkentését vagy megszüntetését és a halászeszközök szelektivitásának javítását célzó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

(c)

a visszadobás gyakorlatának csökkentését vagy megszüntetését és a halászeszközök szelektivitásának javítását célzó rendelkezéseket;

| (d) | a halászati tevékenységek bizonyos időszakokban és/vagy a 2. cikkben említett bizonyos területeken történő korlátozására vonatkozó intézkedéseket, az e területeken lévő tengeri élőhelyeknek a rendelkezésre álló legjobb tudományos ismeretek alapján történő védelme érdekében; |
| --- | --- |

(d)

a halászati tevékenységek bizonyos időszakokban és/vagy a 2. cikkben említett bizonyos területeken történő korlátozására vonatkozó intézkedéseket, az e területeken lévő tengeri élőhelyeknek a rendelkezésre álló legjobb tudományos ismeretek alapján történő védelme érdekében;

| (e) | a tengeri élőhelyek vagy halászati erőforrások védelmét célzó egyéb technikai intézkedéseket. |
| --- | --- |

(e)

a tengeri élőhelyek vagy halászati erőforrások védelmét célzó egyéb technikai intézkedéseket.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 2 a bekezdés (új)

2a.
     
  A jelen rendelet hatálybalépésének időpontját úgy kell meghatározni, hogy kellő idő álljon rendelkezésre a flották alkalmazkodásához és a kiegészítő szabályozás elfogadásához.

---

(1)  
  A halászati és az akvakultúra-ágazati termékek piacának közös szervezéséről szóló 1999. december 17-i 104/2000/EK tanácsi rendelet (HL L 17., 2000.1. 21., 22. o.).

---

2009. április 23-i, csütörtök

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/260 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/260

---

2009. április 23-i, csütörtökA távolsági autóbusszal és autóbusszal történő nemzetközi személyszállítás piacához való hozzáférés (átdolgozás) ***II

P6_TA(2009)0275

Az Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása az autóbusszal végzett személyszállítás nemzetközi piacához való hozzáférés közös szabályairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (átdolgozás) elfogadására vonatkozó tanácsi közös álláspontról (11786/1/2008 – C6-0016/2009 – 2007/0097(COD))

2010/C 184 E/62

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (11786/1/2008 – C6-0016/2009) (1),

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatáról (COM(2007)0264) az első olvasatban kialakított álláspontjára (2),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0215/2009),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 62. E, 2009.3.17., 25. o.

(2)  Elfogadott szövegek, 2008.6.5., P6_TA(2008)0249.

---

2009. április 23, csütörtökP6_TC2-COD(2007)0097

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra az autóbusszal végzett személyszállítás nemzetközi piacához való hozzáférés közös szabályairól és az 561/2006/EK rendelet módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament második olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, a(z) .../.../EK rendelettel.)

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/261 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/261

---

2009. április 23, csütörtökA közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályai ***II

P6_TA(2009)0276

Az Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása a közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról és a 96/26/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására irányuló tanácsi közös álláspontról (11783/1/2008 – C6-0015/2009 – 2007/0098(COD))

2010/C 184 E/63

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (11783/1/2008 – C6-0015/2009) (1),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2007)0263) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0210/2009),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 62. E, 2009.3.17., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, 2008.5.21., P6_TA(2008)0217.

---

2009. április 23-án, csütörtökP6_TC2-COD(2007)0098

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra a közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról és a 96/26/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament második olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, a(z) .../.../EK rendelettel.)

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/262 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/262

---

2009. április 23-i, csütörtökA nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályai (átdolgozás) ***II

P6_TA(2009)0277

Az Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása a nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (átdolgozás) elfogadására vonatkozó tanácsi közös álláspontról (11788/1/2008 – C6-0014/2009 – 2007/0099(COD))

2010/C 184 E/64

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (11788/1/2008 – C6-0014/2009) (1),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2007)0265) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0211/2009),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 62. E., 2009.3.17., 46. o.

(2)  Elfogadott szövegek, 2008.5.21., P6_TA(2008)0218.

---

2009. április 23-i, csütörtökP6_TC2-COD(2007)0099

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra a nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament második olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, a(z) .../.../EK rendelettel.)

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/263 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/263

---

2009. április 23., csütörtökAz épületek energiateljesítménye (átdolgozás) ***I

P6_TA(2009)0278

Az Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása az épületek energiateljesítményéről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2008)0780 – C6-0413/2008 – 2008/0223(COD))

2010/C 184 E/65

(Együttdöntési eljárás – átdolgozás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0780),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 175. cikkének (1) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0413/2008),

tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel a Jogi Bizottság által az eljárási szabályzat 80a. cikkének (3) bekezdésével összhangban az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottsághoz intézett 2009. február 3-i levélre,

tekintettel eljárási szabályzata 80a. és 51. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A6-0254/2009),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | jóváhagyja a Bizottságnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottságnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik javaslatát vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik javaslatát vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

2009. április 23., csütörtökP6_TC1-COD(2008)0223

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra az épületek energiateljesítményéről szóló 2009/...EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen 175. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | Az épületek energiateljesítményéről szóló, 2002. december 16-i 2002/91/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) módosult (5). Mivel most további lényegi módosításokra kerül sor, az irányelvet az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni. |
| --- | --- |

(1)

Az épületek energiateljesítményéről szóló, 2002. december 16-i 2002/91/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) módosult (5). Mivel most további lényegi módosításokra kerül sor, az irányelvet az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni.

| (2) | A természeti erőforrásoknak, amelyek körültekintő és ésszerű hasznosítását a Szerződés 174. cikke említi, részét képezik az olajtermékek, a földgáz és a szilárd fűtőanyagok, amelyek alapvető energiaforrások, de egyben a széndioxid-kibocsátás elsődleges forrásai is. |
| --- | --- |

(2)

A természeti erőforrásoknak, amelyek körültekintő és ésszerű hasznosítását a Szerződés 174. cikke említi, részét képezik az olajtermékek, a földgáz és a szilárd fűtőanyagok, amelyek alapvető energiaforrások, de egyben a széndioxid-kibocsátás elsődleges forrásai is.

| (3) | Mivel az EU-ban az épületekhez kapcsolódik a teljes energiafogyasztás 4 %-a
  , az építőipari ágazat energiafogyasztásának csökkentése
  és a megújuló energiaforrásból előállított energia használata
  lényeges elem
  az EU energiafüggőségének és
  az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését célzó intézkedéseken
  belül. Az EU energiafogyasztásának csökkentésére irányuló intézkedések a megújuló energiaforrásból előállított energia fokozottabb felhasználásával együtt lehetővé fogják tenni az EU számára, hogy megfeleljen
  az Egyesült Nemzetek éghajlatváltozásról szóló keretegyezményéhez csatolt Kiotói Jegyzőkönyvben foglaltaknak és
  a globális hőmérséklet-emelkedés 2 °C alatt tartására vonatkozó hosszú távú kötelezettségvállalásának, valamint azon kötelezettségvállalásának
  a teljesítéséhez szükséges intézkedéscsomagon belül
  , hogy 2020-ig az 1990-es szinthez képest legalább 20 %-kal, nemzetközi megállapodás esetén pedig legalább 30 %-kal csökkenti az üvegházhatást okozó gázok teljes kibocsátását. Az energiafogyasztás csökkentése és a megújuló energiaforrásból előállított energia felhasználásának fokozása emellett fontos szerepet játszik az energiaellátás biztonságának előmozdításában, a műszaki fejlődés támogatásában, foglalkoztatási lehetőségek biztosításában és a regionális fejlesztésben is, különösen a vidéki területeken. |
| --- | --- |

(3)

Mivel az EU-ban az épületekhez kapcsolódik a teljes energiafogyasztás 4 %-a
  , az építőipari ágazat energiafogyasztásának csökkentése
  és a megújuló energiaforrásból előállított energia használata
  lényeges elem
  az EU energiafüggőségének és
  az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését célzó intézkedéseken
  belül. Az EU energiafogyasztásának csökkentésére irányuló intézkedések a megújuló energiaforrásból előállított energia fokozottabb felhasználásával együtt lehetővé fogják tenni az EU számára, hogy megfeleljen
  az Egyesült Nemzetek éghajlatváltozásról szóló keretegyezményéhez csatolt Kiotói Jegyzőkönyvben foglaltaknak és
  a globális hőmérséklet-emelkedés 2 °C alatt tartására vonatkozó hosszú távú kötelezettségvállalásának, valamint azon kötelezettségvállalásának
  a teljesítéséhez szükséges intézkedéscsomagon belül
  , hogy 2020-ig az 1990-es szinthez képest legalább 20 %-kal, nemzetközi megállapodás esetén pedig legalább 30 %-kal csökkenti az üvegházhatást okozó gázok teljes kibocsátását. Az energiafogyasztás csökkentése és a megújuló energiaforrásból előállított energia felhasználásának fokozása emellett fontos szerepet játszik az energiaellátás biztonságának előmozdításában, a műszaki fejlődés támogatásában, foglalkoztatási lehetőségek biztosításában és a regionális fejlesztésben is, különösen a vidéki területeken.

| (4) | Az energiaszükséglet kezelése fontos eszköz, amelynek segítségével a Közösség befolyást gyakorolhat a globális energiapiacra, így az energiaellátás közép- és hosszú távú biztonságára. |
| --- | --- |

(4)

Az energiaszükséglet kezelése fontos eszköz, amelynek segítségével a Közösség befolyást gyakorolhat a globális energiapiacra, így az energiaellátás közép- és hosszú távú biztonságára.

| (5) | 2007. márciusi ülésén az Európai Tanács nyomatékosította a közösségi energiahatékonyság növelésének kívánalmát, hogy teljesíthető legyen a 2020-ra 20 %-os energiafogyasztás-csökkenést előirányzó célkitűzés, egyben az „Energiahatékonysági cselekvési terv: a lehetőségek kihasználása“ című bizottsági közleményben foglalt prioritások késedelem nélküli és maradéktalan megvalósítására szólított fel. A cselekvési terv megállapította, hogy érdemi lehetőségek kínálkoznak az építőipari ágazatban a költséghatékony energiamegtakarításra. Az Európai Parlament pedig 2008. január 31-i állásfoglalásában a 2002/91/EK irányelv rendelkezéseinek megszilárdítását szorgalmazta
  és több alkalommal szorgalmazta, legutóbb a 2009. február 3-i, a tagállamok második stratégiai energetikai felülvizsgálatról szóló állásfoglalásában

   (6)

  , hogy tegyék kötelezővé a 2020-as 20 %-os energiahatékonysági célt. Továbbá az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről szóló, 2009. április 23-i 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (7), kötelező nemzeti célokat állapít meg a CO 2 -csökkentés tekintetében, a megújuló energiaforrásból előállított energia felhasználásának előmozdításáról szóló, 2009. április 23-i, 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) pedig egy kötelező cél keretében szorgalmazza az energiahatékonyság előmozdítását, amely szerint 2020-ra az EU teljes energiafogyasztásán belül 20 %-ot kell kitennie a megújuló energiaforrásból előállított energiának. |
| --- | --- |

(5)

2007. márciusi ülésén az Európai Tanács nyomatékosította a közösségi energiahatékonyság növelésének kívánalmát, hogy teljesíthető legyen a 2020-ra 20 %-os energiafogyasztás-csökkenést előirányzó célkitűzés, egyben az „Energiahatékonysági cselekvési terv: a lehetőségek kihasználása“ című bizottsági közleményben foglalt prioritások késedelem nélküli és maradéktalan megvalósítására szólított fel. A cselekvési terv megállapította, hogy érdemi lehetőségek kínálkoznak az építőipari ágazatban a költséghatékony energiamegtakarításra. Az Európai Parlament pedig 2008. január 31-i állásfoglalásában a 2002/91/EK irányelv rendelkezéseinek megszilárdítását szorgalmazta
  és több alkalommal szorgalmazta, legutóbb a 2009. február 3-i, a tagállamok második stratégiai energetikai felülvizsgálatról szóló állásfoglalásában

   (6)

  , hogy tegyék kötelezővé a 2020-as 20 %-os energiahatékonysági célt. Továbbá az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről szóló, 2009. április 23-i 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (7), kötelező nemzeti célokat állapít meg a CO 2 -csökkentés tekintetében, a megújuló energiaforrásból előállított energia felhasználásának előmozdításáról szóló, 2009. április 23-i, 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) pedig egy kötelező cél keretében szorgalmazza az energiahatékonyság előmozdítását, amely szerint 2020-ra az EU teljes energiafogyasztásán belül 20 %-ot kell kitennie a megújuló energiaforrásból előállított energiának.

| (6) | Az Európai Tanács 2007. márciusi ülésén ismételten megerősítette a Közösség elkötelezettségét a megújuló energiaforrásból előállított energia egész Közösségre kiterjedő fejlesztése iránt, támogatva a megújuló energiaforrásból előállított energia 20 %-os részarányára vonatkozó, 2020-ig elérendő kötelező célt. A 2009/28/EK irányelv közös keretrendszert állapít meg a megújuló energiaforrásból előállított energia előmozdításához. Hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a 2002/91/EK irányelv szerinti, minimális energiateljesítményre vonatkozó követelmények teljesítése során építsenek be egy tényezőt a megújuló energiaforrásból előállított energia tekintetében a megújuló energiaforrásból előállított energia épületekben való felhasználására vonatkozó minimális szintek meghatározásának felgyorsítása érdekében. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Tanács 2007. márciusi ülésén ismételten megerősítette a Közösség elkötelezettségét a megújuló energiaforrásból előállított energia egész Közösségre kiterjedő fejlesztése iránt, támogatva a megújuló energiaforrásból előállított energia 20 %-os részarányára vonatkozó, 2020-ig elérendő kötelező célt. A 2009/28/EK irányelv közös keretrendszert állapít meg a megújuló energiaforrásból előállított energia előmozdításához. Hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a 2002/91/EK irányelv szerinti, minimális energiateljesítményre vonatkozó követelmények teljesítése során építsenek be egy tényezőt a megújuló energiaforrásból előállított energia tekintetében a megújuló energiaforrásból előállított energia épületekben való felhasználására vonatkozó minimális szintek meghatározásának felgyorsítása érdekében.

| (7) | A lakás- és szolgáltatói ágazat, amelynek legnagyobb részét az épületek teszik ki, a Közösség végső energiafelhasználásának mintegy 40 %-át képviseli, és folyamatosan bővül; ez a tendencia az energiafogyasztás, így a széndioxid-kibocsátás növekedésével is jár. |
| --- | --- |

(7)

A lakás- és szolgáltatói ágazat, amelynek legnagyobb részét az épületek teszik ki, a Közösség végső energiafelhasználásának mintegy 40 %-át képviseli, és folyamatosan bővül; ez a tendencia az energiafogyasztás, így a széndioxid-kibocsátás növekedésével is jár.

| (8) | Konkrétabb fellépések meghatározására van szükség annak érdekében, hogy az épületek energiamegtakarításban rejlő, eddig kihasználatlan nagy lehetőségek elérhetők legyenek, és a tagállamok ebben az ágazatban elért eredményei közötti jelentős különbségeket csökkentsék. |
| --- | --- |

(8)

Konkrétabb fellépések meghatározására van szükség annak érdekében, hogy az épületek energiamegtakarításban rejlő, eddig kihasználatlan nagy lehetőségek elérhetők legyenek, és a tagállamok ebben az ágazatban elért eredményei közötti jelentős különbségeket csökkentsék.

| (9) | Az épületek energiateljesítményének további javítására irányuló intézkedéseknek figyelembe kell venniük a klimatikus és a helyi feltételeket csakúgy, mint az épületen belüli klimatikus környezetet és a költséghatékonyságot. Az intézkedések nem érinthetik az épületekre vonatkozó egyéb olyan követelményeket, mint a megközelíthetőség, a biztonság és az épületek rendeltetésszerű használata. |
| --- | --- |

(9)

Az épületek energiateljesítményének további javítására irányuló intézkedéseknek figyelembe kell venniük a klimatikus és a helyi feltételeket csakúgy, mint az épületen belüli klimatikus környezetet és a költséghatékonyságot. Az intézkedések nem érinthetik az épületekre vonatkozó egyéb olyan követelményeket, mint a megközelíthetőség, a biztonság és az épületek rendeltetésszerű használata.

| (10) | Az épületek energiateljesítményét olyan
  közös
  módszer alapján kell kiszámítani,
  amely objektív változók felhasználásával figyelembe veszi a regionális éghajlatbeli különbségeket
  , és amely a hőtani jellemzőkön kívül egyéb olyan tényezőket is magában foglal, amelyek egyre fontosabb szerepet kapnak, mint például a
  fűtési, hűtési és szellőztetési rendszerek, hővisszanyerés, zónaszabályozás
  , a megújuló energiaforrások alkalmazása, a passzív hűtő- és fűtőelemek, az árnyékolás, a beltéri levegőminőség, a természetes fényviszonyok
  megfelelőségének mérése, szigetelés és világítási rendszerek, felügyeleti és ellenőrzési rendszerek,
  valamint az épület tervezése. Egy adott épület energiateljesítményét olyan módszer alapján kell kiszámítani, amely nem csak a fűtési idényt, hanem a teljes évi energiateljesítményt is figyelembe veszi. 
  A módszernek figyelembe kell vennie a hatályban lévő európai szabványokat. |
| --- | --- |

(10)

Az épületek energiateljesítményét olyan
  közös
  módszer alapján kell kiszámítani,
  amely objektív változók felhasználásával figyelembe veszi a regionális éghajlatbeli különbségeket
  , és amely a hőtani jellemzőkön kívül egyéb olyan tényezőket is magában foglal, amelyek egyre fontosabb szerepet kapnak, mint például a
  fűtési, hűtési és szellőztetési rendszerek, hővisszanyerés, zónaszabályozás
  , a megújuló energiaforrások alkalmazása, a passzív hűtő- és fűtőelemek, az árnyékolás, a beltéri levegőminőség, a természetes fényviszonyok
  megfelelőségének mérése, szigetelés és világítási rendszerek, felügyeleti és ellenőrzési rendszerek,
  valamint az épület tervezése. Egy adott épület energiateljesítményét olyan módszer alapján kell kiszámítani, amely nem csak a fűtési idényt, hanem a teljes évi energiateljesítményt is figyelembe veszi. 
  A módszernek figyelembe kell vennie a hatályban lévő európai szabványokat.

| (11) | A tagállamoknak minimumkövetelményeket kell állítaniuk az épületek energiateljesítményére vonatkozóan. Ennek során arra kell törekedniük, hogy a költségek szempontjából optimális egyensúly jöjjön létre a szükséges beruházások és az épület teljes életciklusára vetített energiaköltség-megtakarítás között. Rendelkezést kell hozni annak érdekében, hogy a tagállamok rendszeresen felülvizsgálhassák az épületek energiateljesítményére vonatkozó saját minimumkövetelményeiket a műszaki fejlődésre tekintettel. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamoknak minimumkövetelményeket kell állítaniuk az épületek energiateljesítményére vonatkozóan. Ennek során arra kell törekedniük, hogy a költségek szempontjából optimális egyensúly jöjjön létre a szükséges beruházások és az épület teljes életciklusára vetített energiaköltség-megtakarítás között. Rendelkezést kell hozni annak érdekében, hogy a tagállamok rendszeresen felülvizsgálhassák az épületek energiateljesítményére vonatkozó saját minimumkövetelményeiket a műszaki fejlődésre tekintettel.

| (12) | Ezen irányelv rendelkezései nem sértik az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglaltakat. Ebből következően az irányelvben említett ösztönzők fogalma nem értelmezhető állami támogatásként. |
| --- | --- |

(12)

Ezen irányelv rendelkezései nem sértik az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglaltakat. Ebből következően az irányelvben említett ösztönzők fogalma nem értelmezhető állami támogatásként.

| (13) | A Bizottság feladata, hogy
  közös
  módszertant határozzon meg az energiateljesítményre vonatkozó minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeiek kiszámításához.
  Ennek a módszertannak összhangban kell állnia az épületet alkotó termékek, összetevők és épületgépészeti rendszerek teljesítménykövetelményeire alkalmazandó közösségi jogszabályokban alkalmazott módszertanokkal.
  A tagállamoknak
  e közös
  módszertan alapján
  kell elfogadniuk
  az energiateljesítményre vonatkozó minimumkövetelményeket. A
  számítás
  következtetéseiről, valamint az alapjául szolgáló adatokról rendszeresen tájékoztatni kell a Bizottságot. A Bizottságnak ezen jelentések alapján fel kell tudnia mérni a tagállamok fejlődését az energiateljesítményre vonatkozó minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeinek elérése, valamint az ez irányú adatszolgáltatás terén. Indokolt, hogy a tagállamok ezen módszertan alapján vizsgálják felül
  és határozzák meg
  az energiateljesítményre vonatkozó minimumkövetelményeiket. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság feladata, hogy
  közös
  módszertant határozzon meg az energiateljesítményre vonatkozó minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeiek kiszámításához.
  Ennek a módszertannak összhangban kell állnia az épületet alkotó termékek, összetevők és épületgépészeti rendszerek teljesítménykövetelményeire alkalmazandó közösségi jogszabályokban alkalmazott módszertanokkal.
  A tagállamoknak
  e közös
  módszertan alapján
  kell elfogadniuk
  az energiateljesítményre vonatkozó minimumkövetelményeket. A
  számítás
  következtetéseiről, valamint az alapjául szolgáló adatokról rendszeresen tájékoztatni kell a Bizottságot. A Bizottságnak ezen jelentések alapján fel kell tudnia mérni a tagállamok fejlődését az energiateljesítményre vonatkozó minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeinek elérése, valamint az ez irányú adatszolgáltatás terén. Indokolt, hogy a tagállamok ezen módszertan alapján vizsgálják felül
  és határozzák meg
  az energiateljesítményre vonatkozó minimumkövetelményeiket.

| (14) | Az épületek
  jelentős
  befolyást gyakorolnak a hosszú távú energiafogyasztásra
  . Tekintettel a meglévő épületek hosszú felújítási ciklusára,
  az új
  és a jelentős felújítás előtt álló meglévő
  épületeknek eleget kell tenniük a helyi éghajlathoz igazított minimális energiateljesítmény-követelményeknek. Mivel az alternatív energiaellátó rendszerek alkalmazásának lehetőségei általában még nincsenek teljesen kihasználva,
  az új és meglévő épületek tekintetében azok
  nagyságától függetlenül meg kell vizsgálni az alternatív energiaellátó
  rendszereket
  ,
  azt az elvet követve, hogy először biztosítani kell a fűtésre és hűtésre fordítandó energiaigény költségek szempontjából optimális minimális szintre való csökkentését
  . |
| --- | --- |

(14)

Az épületek
  jelentős
  befolyást gyakorolnak a hosszú távú energiafogyasztásra
  . Tekintettel a meglévő épületek hosszú felújítási ciklusára,
  az új
  és a jelentős felújítás előtt álló meglévő
  épületeknek eleget kell tenniük a helyi éghajlathoz igazított minimális energiateljesítmény-követelményeknek. Mivel az alternatív energiaellátó rendszerek alkalmazásának lehetőségei általában még nincsenek teljesen kihasználva,
  az új és meglévő épületek tekintetében azok
  nagyságától függetlenül meg kell vizsgálni az alternatív energiaellátó
  rendszereket
  ,
  azt az elvet követve, hogy először biztosítani kell a fűtésre és hűtésre fordítandó energiaigény költségek szempontjából optimális minimális szintre való csökkentését
  .

| (15) | Épületnagyságtól függetlenül a meglévő épületek nagyobb felújításai jó alkalmat adnak arra, hogy költséghatékony intézkedések történjenek az
  egész épület energiateljesítményének
  fokozására.
  A költséghatékony intézkedésekre vonatkozó követelmények megállapítása biztosítani fogja, hogy ne jöhessenek létre olyan akadályok, amelyek gátolhatják nagyobb felújítások elvégzését. |
| --- | --- |

(15)

Épületnagyságtól függetlenül a meglévő épületek nagyobb felújításai jó alkalmat adnak arra, hogy költséghatékony intézkedések történjenek az
  egész épület energiateljesítményének
  fokozására.
  A költséghatékony intézkedésekre vonatkozó követelmények megállapítása biztosítani fogja, hogy ne jöhessenek létre olyan akadályok, amelyek gátolhatják nagyobb felújítások elvégzését.

| (16) | Vizsgálatokból alapján az építőipart a hatékonyság hiánya jellemzi, és ennek következtében a végfelhasználói költségek lényegesen magasabbak az optimális költségeknél. A számítások szerint az építési költségek a legtöbb építési folyamat és a legtöbb termék esetében akár 30–35 %-kal is csökkenthetők lennének a hulladék csökkentése révén. Az építőipar hatékonyságának hiánya jelentősen veszélyezteti ezen irányelv célját, mivel az építés és felújítás indokolatlanul magas költsége csökkenti a költséghatékonyságot és ezáltal az ágazat energiahatékonyságát. Ezen irányelv megfelelő működésének szavatolása érdekében a Bizottságnak értékelnie kell az építőipari piac működését, és be kell számolnia következtetéseiről és javaslatairól az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A tagállamoknak arra kell törekedniük, hogy átlátható árképzést biztosítsanak az építés és felújítás területén, és ezen túlmenően megfelelő intézkedéseket kell hozniuk az új belépők, különösen a kkv-k piacra lépését és a vonatkozó lehetőségekhez és infrastruktúrához való hozzáférését gátló akadályok megszüntetése céljából. |
| --- | --- |

(16)

Vizsgálatokból alapján az építőipart a hatékonyság hiánya jellemzi, és ennek következtében a végfelhasználói költségek lényegesen magasabbak az optimális költségeknél. A számítások szerint az építési költségek a legtöbb építési folyamat és a legtöbb termék esetében akár 30–35 %-kal is csökkenthetők lennének a hulladék csökkentése révén. Az építőipar hatékonyságának hiánya jelentősen veszélyezteti ezen irányelv célját, mivel az építés és felújítás indokolatlanul magas költsége csökkenti a költséghatékonyságot és ezáltal az ágazat energiahatékonyságát. Ezen irányelv megfelelő működésének szavatolása érdekében a Bizottságnak értékelnie kell az építőipari piac működését, és be kell számolnia következtetéseiről és javaslatairól az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A tagállamoknak arra kell törekedniük, hogy átlátható árképzést biztosítsanak az építés és felújítás területén, és ezen túlmenően megfelelő intézkedéseket kell hozniuk az új belépők, különösen a kkv-k piacra lépését és a vonatkozó lehetőségekhez és infrastruktúrához való hozzáférését gátló akadályok megszüntetése céljából.

| (17) | A háztartási berendezések, a fűtés és a hűtés energiahatékonyságának növelésére informatikai megoldásokat kell kifejleszteni és használatba venni – a cél az „intelligens ház“. |
| --- | --- |

(17)

A háztartási berendezések, a fűtés és a hűtés energiahatékonyságának növelésére informatikai megoldásokat kell kifejleszteni és használatba venni – a cél az „intelligens ház“.

| (18) | Intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy egyre több olyan építmény legyen, amely nemcsak teljesíti a jelenlegi minimumkövetelményeket, hanem
  legalább a költségek szempontjából optimális energiateljesítményt biztosít
  . E célból indokolt, hogy a tagállamok a
  nulla nettó energiafelhasználású
  épületek számának növelését szolgáló nemzeti terveket készítsenek, és ezekről rendszeresen tájékoztassák a Bizottságot. |
| --- | --- |

(18)

Intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy egyre több olyan építmény legyen, amely nemcsak teljesíti a jelenlegi minimumkövetelményeket, hanem
  legalább a költségek szempontjából optimális energiateljesítményt biztosít
  . E célból indokolt, hogy a tagállamok a
  nulla nettó energiafelhasználású
  épületek számának növelését szolgáló nemzeti terveket készítsenek, és ezekről rendszeresen tájékoztassák a Bizottságot.

| (19) | A tagállamok jelentéstételi kötelezettségeinek könnyítése érdekében lehetővé kell tenni, hogy az ebben az irányelvben előírt jelentéseket az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról ║ szóló, 2006. április 5-i 2006/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 14. cikkének (2) bekezdésében említett energiahatékonysági cselekvési tervek részeként lehessen benyújtani. Kívánatos, hogy az egyes tagállamokban a közszféra jó példával járjon elöl az épületek energiateljesítményét illetően, ezért a nemzeti tervekben szigorúbb célokat kell meghatározni az állami hivatalok középületei tekintetében. |
| --- | --- |

(19)

A tagállamok jelentéstételi kötelezettségeinek könnyítése érdekében lehetővé kell tenni, hogy az ebben az irányelvben előírt jelentéseket az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról ║ szóló, 2006. április 5-i 2006/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 14. cikkének (2) bekezdésében említett energiahatékonysági cselekvési tervek részeként lehessen benyújtani. Kívánatos, hogy az egyes tagállamokban a közszféra jó példával járjon elöl az épületek energiateljesítményét illetően, ezért a nemzeti tervekben szigorúbb célokat kell meghatározni az állami hivatalok középületei tekintetében.

| (20) | A tagállamokat ösztönözni kell az ezen irányelvben megállapítottakon túlmenő további intézkedések meghozatalára az épületek energiahatékonyságának fokozása érdekében. Ezen intézkedések magukban foglalhatják a vállalkozásoknak, háztulajdonosoknak és bérlőknek nyújtott pénzügyi és adóügyi ösztönzőket, ideértve a fejújítási szolgáltatások csökkentett héa-kulcsát. |
| --- | --- |

(20)

A tagállamokat ösztönözni kell az ezen irányelvben megállapítottakon túlmenő további intézkedések meghozatalára az épületek energiahatékonyságának fokozása érdekében. Ezen intézkedések magukban foglalhatják a vállalkozásoknak, háztulajdonosoknak és bérlőknek nyújtott pénzügyi és adóügyi ösztönzőket, ideértve a fejújítási szolgáltatások csökkentett héa-kulcsát.

| (21) | A tagállamoknak kerülniük kell az olyan torzító energiaár-szabályozást, amely a fogyasztók számára nem határoz meg ösztönzőket az energiamegtakarítások elérése érdekében. |
| --- | --- |

(21)

A tagállamoknak kerülniük kell az olyan torzító energiaár-szabályozást, amely a fogyasztók számára nem határoz meg ösztönzőket az energiamegtakarítások elérése érdekében.

| (22) | Egy adott épület vagy épületrész leendő tulajdonosát vagy bérlőjét hitelt érdemlően – az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítvány formájában – tájékoztatni kell az ingatlan energiateljesítményéről és annak a gyakorlatban kivitelezhető, lehetséges fokozásáról.
  A kereskedelmi épületek tulajdonosait és bérlőit is kötelezni kell arra, hogy információkat cseréljenek a tényleges energiafogyasztásról annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi adat rendelkezésre álljon, és tájékozott döntést lehessen hozni a szükséges javításokról.
  A tanúsítványnak emellett információkat kell tartalmaznia az épület hűtő- és fűtőrendszerének az energiaszükségletre gyakorolt tényleges hatásáról, a primerenergia-fogyasztásról és a szén-dioxid-kibocsátásról is.
  Az épülettulajdonosok számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy bármikor kérhessék az épület tanúsítását vagy a tanúsítvány aktualizálását, ne csak az épület bérbeadása, értékesítése vagy felújítása időpontjában. |
| --- | --- |

(22)

Egy adott épület vagy épületrész leendő tulajdonosát vagy bérlőjét hitelt érdemlően – az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítvány formájában – tájékoztatni kell az ingatlan energiateljesítményéről és annak a gyakorlatban kivitelezhető, lehetséges fokozásáról.
  A kereskedelmi épületek tulajdonosait és bérlőit is kötelezni kell arra, hogy információkat cseréljenek a tényleges energiafogyasztásról annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi adat rendelkezésre álljon, és tájékozott döntést lehessen hozni a szükséges javításokról.
  A tanúsítványnak emellett információkat kell tartalmaznia az épület hűtő- és fűtőrendszerének az energiaszükségletre gyakorolt tényleges hatásáról, a primerenergia-fogyasztásról és a szén-dioxid-kibocsátásról is.
  Az épülettulajdonosok számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy bármikor kérhessék az épület tanúsítását vagy a tanúsítvány aktualizálását, ne csak az épület bérbeadása, értékesítése vagy felújítása időpontjában.

| (23) | A hatóságoknak példát kell mutatniuk, és végre kell hajtaniuk az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványban foglalt ajánlásokat annak érvényességi ideje alatt. A tagállamoknak nemzeti terveikbe olyan intézkedéseket kell beépíteniük, amelyek támogatják a hatóságokat abban, hogy hamar elfogadják az energiahatékonysági fejlesztéseket, és végrehajtsák az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványban foglalt ajánlásokat annak érvényességi ideje alatt. A nemzeti tervek kialakítása során a tagállamoknak konzultálniuk kell a helyi és regionális hatóságok képviselőivel. |
| --- | --- |

(23)

A hatóságoknak példát kell mutatniuk, és végre kell hajtaniuk az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványban foglalt ajánlásokat annak érvényességi ideje alatt. A tagállamoknak nemzeti terveikbe olyan intézkedéseket kell beépíteniük, amelyek támogatják a hatóságokat abban, hogy hamar elfogadják az energiahatékonysági fejlesztéseket, és végrehajtsák az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványban foglalt ajánlásokat annak érvényességi ideje alatt. A nemzeti tervek kialakítása során a tagállamoknak konzultálniuk kell a helyi és regionális hatóságok képviselőivel.

| (24) | A tulajdonosokat és bérlőket az intelligens mérők telepítése tekintetében a 2006/32/EK irányelvben megállapított követelményekkel összhangban pontos, valós idejű információkkal kell ellátni az általuk lakott épület energiafogyasztására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(24)

A tulajdonosokat és bérlőket az intelligens mérők telepítése tekintetében a 2006/32/EK irányelvben megállapított követelményekkel összhangban pontos, valós idejű információkkal kell ellátni az általuk lakott épület energiafogyasztására vonatkozóan.

| (25) | A közhivatalok által elfoglalt épületeknek és a nyilvánosság által gyakran látogatott épületeknek

  példát kell mutatniuk
  a környezeti és energetikai megfontolások érvényesítésének szemléltetésére, ezért ezeket az épületeket rendszeresen energiateljesítményre vonatkozó tanúsítási eljárásnak kell alávetni. Az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványt jól látható helyre kell kifüggeszteni, ezzel szélesebb körben megismertetve az energiateljesítményről szóló információt.
  Ha a tagállamok amellett döntenek, hogy az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítási követelmények részévé teszik az energiafelhasználást, telekalapú megközelítést követhetnek, amelynek keretében az egymás közelségében található és ugyanazon szervezet által használt épületek közös energiamérőt használnak. |
| --- | --- |

(25)

A közhivatalok által elfoglalt épületeknek és a nyilvánosság által gyakran látogatott épületeknek

  példát kell mutatniuk
  a környezeti és energetikai megfontolások érvényesítésének szemléltetésére, ezért ezeket az épületeket rendszeresen energiateljesítményre vonatkozó tanúsítási eljárásnak kell alávetni. Az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványt jól látható helyre kell kifüggeszteni, ezzel szélesebb körben megismertetve az energiateljesítményről szóló információt.
  Ha a tagállamok amellett döntenek, hogy az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítási követelmények részévé teszik az energiafelhasználást, telekalapú megközelítést követhetnek, amelynek keretében az egymás közelségében található és ugyanazon szervezet által használt épületek közös energiamérőt használnak.

| (26) | A más tagállamban kiállított, energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványok kölcsönös elismerése valószínűleg fontos az energiahatékonyságot támogató pénzügyi és egyéb szolgáltatások határokon átnyúló piacának fejlődéséhez. Ennek elősegítése érdekében a Bizottságnak közös minimumszabályokat kell megállapítania a tanúsítványok tartalmára és előterjesztésére, valamint a szakértők akkreditációjára vonatkozóan. Minden energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványnak mind a tulajdonos, mind pedig a bérlő nyelvén rendelkezésre kell állnia, hogy az ajánlások könnyen érthetőek legyenek. |
| --- | --- |

(26)

A más tagállamban kiállított, energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványok kölcsönös elismerése valószínűleg fontos az energiahatékonyságot támogató pénzügyi és egyéb szolgáltatások határokon átnyúló piacának fejlődéséhez. Ennek elősegítése érdekében a Bizottságnak közös minimumszabályokat kell megállapítania a tanúsítványok tartalmára és előterjesztésére, valamint a szakértők akkreditációjára vonatkozóan. Minden energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványnak mind a tulajdonos, mind pedig a bérlő nyelvén rendelkezésre kell állnia, hogy az ajánlások könnyen érthetőek legyenek.

| (27) | Az elmúlt években a európai országokban nőtt a légkondicionáló rendszerek száma. Ez a csúcsterhelési időszakokban jelentős problémákat okoz, növelve a villamosenergia-költségeket és felborítva az energiaegyensúlyt
  valamennyi tagállamban
  .
  Elsőbbséget kell biztosítani az olyan stratégiáknak, amelyek a nyári idény alatt javítják az épületek termikus viselkedését. E célból tovább kell fejleszteni a passzív hűtési technikákat, elsősorban azokat, amelyek javítják a beltéri klimatikus viszonyokat és az épületek környezetének mikroklímáját. |
| --- | --- |

(27)

Az elmúlt években a európai országokban nőtt a légkondicionáló rendszerek száma. Ez a csúcsterhelési időszakokban jelentős problémákat okoz, növelve a villamosenergia-költségeket és felborítva az energiaegyensúlyt
  valamennyi tagállamban
  .
  Elsőbbséget kell biztosítani az olyan stratégiáknak, amelyek a nyári idény alatt javítják az épületek termikus viselkedését. E célból tovább kell fejleszteni a passzív hűtési technikákat, elsősorban azokat, amelyek javítják a beltéri klimatikus viszonyokat és az épületek környezetének mikroklímáját.

| (28) | A fűtő- és légkondicionáló rendszerek képesített szakértők által végzett rendszeres felülvizsgálata elősegíti helyes beállításukat a termékleírással összhangban, így biztosítja optimális teljesítményüket környezeti, biztonsági és energetikai szempontból. A teljes fűtő- és légkondicionáló rendszer független értékelésére – annak életciklusa folyamán, de különösen cserét vagy korszerűsítést megelőzően – rendszeres időközönként sort kell keríteni 
  Az épülettulajdonosokra és bérlőkre háruló adminisztratív teher minimalizálása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítvány tartalmazza a fűtő- és légkondicionáló rendszerek felülvizsgálatát és azt, hogy a fűtő- és légkondicionáló rendszerek felülvizsgálatát lehetőség szerint egyszerre végezzék el. |
| --- | --- |

(28)

A fűtő- és légkondicionáló rendszerek képesített szakértők által végzett rendszeres felülvizsgálata elősegíti helyes beállításukat a termékleírással összhangban, így biztosítja optimális teljesítményüket környezeti, biztonsági és energetikai szempontból. A teljes fűtő- és légkondicionáló rendszer független értékelésére – annak életciklusa folyamán, de különösen cserét vagy korszerűsítést megelőzően – rendszeres időközönként sort kell keríteni 
  Az épülettulajdonosokra és bérlőkre háruló adminisztratív teher minimalizálása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítvány tartalmazza a fűtő- és légkondicionáló rendszerek felülvizsgálatát és azt, hogy a fűtő- és légkondicionáló rendszerek felülvizsgálatát lehetőség szerint egyszerre végezzék el.

| (29) | Az energiateljesítmény tanúsításának és a fűtő- és légkondicionáló berendezések felülvizsgálatának egységes megközelítése , amely olyan képesített és elismert szakértők munkáján alapul, akiknek függetlenségét objektív feltételek alapján kell garantálni, hozzá fog járulni ahhoz, hogy a tagállamok számára az építési ágazat energiamegtakarításaira irányuló erőfeszítéseik tekintetében egységes feltételek jöjjenek létre, és az energiateljesítmény tekintetében átláthatóságot fog biztosítani a leendő tulajdonosok vagy felhasználók számára a Közösség ingatlanpiacán. Annak érdekében, hogy a Közösség egészében biztosítani lehessen az energiateljesítményt igazoló tanúsítványoknak, valamint a fűtő- és légkondicionáló rendszerek felülvizsgálatának a minőségét, minden tagállamnak független ellenőrzési mechanizmust kell életbe léptetnie. |
| --- | --- |

(29)

Az energiateljesítmény tanúsításának és a fűtő- és légkondicionáló berendezések felülvizsgálatának egységes megközelítése , amely olyan képesített és elismert szakértők munkáján alapul, akiknek függetlenségét objektív feltételek alapján kell garantálni, hozzá fog járulni ahhoz, hogy a tagállamok számára az építési ágazat energiamegtakarításaira irányuló erőfeszítéseik tekintetében egységes feltételek jöjjenek létre, és az energiateljesítmény tekintetében átláthatóságot fog biztosítani a leendő tulajdonosok vagy felhasználók számára a Közösség ingatlanpiacán. Annak érdekében, hogy a Közösség egészében biztosítani lehessen az energiateljesítményt igazoló tanúsítványoknak, valamint a fűtő- és légkondicionáló rendszerek felülvizsgálatának a minőségét, minden tagállamnak független ellenőrzési mechanizmust kell életbe léptetnie.

| (30) | A helyi és regionális hatóságok döntő fontosságú szerepet töltenek be ezen irányelv sikeres végrehajtásában. Képviselőikkel a nemzeti és regionális szintű végrehajtás minden szempontjáról konzultálni kell. A helyi tervezőknek és épületellenőröknek megfelelő iránymutatásokat és forrásokat kell kapniuk a szükséges feladatok elvégzéséhez. |
| --- | --- |

(30)

A helyi és regionális hatóságok döntő fontosságú szerepet töltenek be ezen irányelv sikeres végrehajtásában. Képviselőikkel a nemzeti és regionális szintű végrehajtás minden szempontjáról konzultálni kell. A helyi tervezőknek és épületellenőröknek megfelelő iránymutatásokat és forrásokat kell kapniuk a szükséges feladatok elvégzéséhez.

| (31) | Amennyiben az üzembe helyezői szakma gyakorlásának megkezdése, illetve gyakorlása a szabályozott szakmák körébe tartozik, a szakmai képesítések elismerésének feltételeit a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv tartalmazza. Ennélfogva ezen irányelv alkalmazása nem sérti a 2005/36/EK irányelvet. Jóllehet a 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) megállapítja a szakmai képesítések kölcsönös elismerésének követelményeit, többek között az építészek tekintetében is, további igény van annak biztosítására, hogy az építészek és tervezők terveikben megfelelően figyelembe vegyék a nagy hatékonyságú technológiákat. A tagállamoknak ezért világos útmutatást kell adniuk. Ez nem sértheti a 2005/36/EK irányelvben, és különösen az annak 46. és 49. cikkében foglalt rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(31)

Amennyiben az üzembe helyezői szakma gyakorlásának megkezdése, illetve gyakorlása a szabályozott szakmák körébe tartozik, a szakmai képesítések elismerésének feltételeit a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv tartalmazza. Ennélfogva ezen irányelv alkalmazása nem sérti a 2005/36/EK irányelvet. Jóllehet a 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) megállapítja a szakmai képesítések kölcsönös elismerésének követelményeit, többek között az építészek tekintetében is, további igény van annak biztosítására, hogy az építészek és tervezők terveikben megfelelően figyelembe vegyék a nagy hatékonyságú technológiákat. A tagállamoknak ezért világos útmutatást kell adniuk. Ez nem sértheti a 2005/36/EK irányelvben, és különösen az annak 46. és 49. cikkében foglalt rendelkezéseket.

| (32) | Az irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárásokról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (11) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(32)

Az irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárásokról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (11) összhangban kell elfogadni.

| (33) | A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy a technikai fejlettség jelenlegi fokának megfelelően módosítsa az I. mellékletben rögzített általános keretszabályok bizonyos részeit, kidolgozza az energiateljesítményre vonatkozó minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeinek
  közös
  számítási
  módszerét
  , valamint
  a nulla nettó energiafelhasználású épületek meghatározását, figyelembe véve a regionális időjárási viszonyokat és ezen időjárási viszonyok előre jelzett változását az idők során
  . Ezek az intézkedések általános hatályúak és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, beleértve annak kiegészítéssel történő módosítását is, ezért az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni őket. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy a technikai fejlettség jelenlegi fokának megfelelően módosítsa az I. mellékletben rögzített általános keretszabályok bizonyos részeit, kidolgozza az energiateljesítményre vonatkozó minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeinek
  közös
  számítási
  módszerét
  , valamint
  a nulla nettó energiafelhasználású épületek meghatározását, figyelembe véve a regionális időjárási viszonyokat és ezen időjárási viszonyok előre jelzett változását az idők során
  . Ezek az intézkedések általános hatályúak és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, beleértve annak kiegészítéssel történő módosítását is, ezért az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni őket.

| (34) | Mivel az EU-ban felhasznált energia hozzávetőlegesen 14 %-át jelenleg a világítási alkalmazások adják, és mivel a modern, a kor színvonalának megfelelő világítási rendszerekkel az energia több mint 80 %-a megtakarítható, a világítási feltételek európai szabványokkal összhangban való fenntartása mellett, ami az EU 2020-as céljainak elérését lehetővé tevő, egyelőre nem eléggé kihasznált tényező, a Bizottságnak megfelelő lépeseket kell tennie egy világítástervezésről szóló irányelv elfogadásának irányába az ezen irányelvben megállapított intézkedések és célok kiegészítése érdekében. A [világítás jobb tervezéséből és az energiahatékony, a termékek energiafelhasználásáról] szóló 2009/...EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) (átdolgozás) rendelkezéseivel összhangban lévő fényforrások felhasználásából adódó nagyobb energiahatékonyság jelentős hozzájárulásnak tekinthető az épületek energiateljesítményének javulásához. |
| --- | --- |

(34)

Mivel az EU-ban felhasznált energia hozzávetőlegesen 14 %-át jelenleg a világítási alkalmazások adják, és mivel a modern, a kor színvonalának megfelelő világítási rendszerekkel az energia több mint 80 %-a megtakarítható, a világítási feltételek európai szabványokkal összhangban való fenntartása mellett, ami az EU 2020-as céljainak elérését lehetővé tevő, egyelőre nem eléggé kihasznált tényező, a Bizottságnak megfelelő lépeseket kell tennie egy világítástervezésről szóló irányelv elfogadásának irányába az ezen irányelvben megállapított intézkedések és célok kiegészítése érdekében. A [világítás jobb tervezéséből és az energiahatékony, a termékek energiafelhasználásáról] szóló 2009/...EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) (átdolgozás) rendelkezéseivel összhangban lévő fényforrások felhasználásából adódó nagyobb energiahatékonyság jelentős hozzájárulásnak tekinthető az épületek energiateljesítményének javulásához.

| (35) | Mivel az épületek energiateljesítményére vonatkozó célkitűzéseket a tagállamok önmagukban nem tudják kielégítően teljesíteni egyrészt az építőipari ágazat összetettsége miatt, másrészt abból az okból kifolyólag, hogy a nemzeti lakóingatlan-piacok nem képesek érdemben kezelni az
  energiateljesítményt
  érintő kihívásokat, és ezért a fellépés nagyságrendje és hatása miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban ezen irányelv nem lépi túl a felsorolt célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(35)

Mivel az épületek energiateljesítményére vonatkozó célkitűzéseket a tagállamok önmagukban nem tudják kielégítően teljesíteni egyrészt az építőipari ágazat összetettsége miatt, másrészt abból az okból kifolyólag, hogy a nemzeti lakóingatlan-piacok nem képesek érdemben kezelni az
  energiateljesítményt
  érintő kihívásokat, és ezért a fellépés nagyságrendje és hatása miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban ezen irányelv nem lépi túl a felsorolt célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (36) | Az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek tartalma a korábbi irányelvhez képest jelentősen módosult. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a korábbi irányelvből következik. |
| --- | --- |

(36)

Az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek tartalma a korábbi irányelvhez képest jelentősen módosult. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a korábbi irányelvből következik.

| (37) | Ez az irányelv nem érinti a VI. melléklet B. részében említett irányelv nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, |
| --- | --- |

(37)

Ez az irányelv nem érinti a VI. melléklet B. részében említett irányelv nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Tárgy

Ezen irányelv az épületek energiateljesítményének javítására ösztönöz a Közösségen belül, tekintettel a külső klimatikus és a helyi feltételekre, valamint a beltéri klimatikus követelményekre és
  az energiateljesítmény költségek szempontjából optimális szintjeire
  .

Ez az irányelv a következőket illetően állapít meg követelményeket:

| a) | az épületek és épületrészek,
  épületelemek és épületgépészeti rendszerek
  integrált energiateljesítményének kiszámítására vonatkozó módszer ▐; |
| --- | --- |

a)

az épületek és épületrészek,
  épületelemek és épületgépészeti rendszerek
  integrált energiateljesítményének kiszámítására vonatkozó módszer ▐;

| b) | az új épületek és épületrészek energiateljesítményére vonatkozó minimumkövetelmények alkalmazása; |
| --- | --- |

b)

az új épületek és épületrészek energiateljesítményére vonatkozó minimumkövetelmények alkalmazása;

| c) | a nagyobb felújítás előtt álló meglévő épületek
  , valamint – amennyiben ezeket kicserélik vagy utólag szerelik be – az épületelemek és az épületgépészeti rendszerek
  energiateljesítményére vonatkozó minimumkövetelmények alkalmazása; |
| --- | --- |

c)

a nagyobb felújítás előtt álló meglévő épületek
  , valamint – amennyiben ezeket kicserélik vagy utólag szerelik be – az épületelemek és az épületgépészeti rendszerek
  energiateljesítményére vonatkozó minimumkövetelmények alkalmazása;

| d) | a nulla nettó energiafelhasználású
  épületek számának növelését szolgáló nemzeti tervek
  és célértékek
  ; |
| --- | --- |

d)

a nulla nettó energiafelhasználású
  épületek számának növelését szolgáló nemzeti tervek
  és célértékek
  ;

| e) | az épületek és épületrészek energiateljesítményének tanúsítása; |
| --- | --- |

e)

az épületek és épületrészek energiateljesítményének tanúsítása;

| f) | az épületekben található fűtő- és légkondicionáló rendszerek rendszeres felülvizsgálata; |
| --- | --- |

f)

az épületekben található fűtő- és légkondicionáló rendszerek rendszeres felülvizsgálata;

| g) | az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványok és felülvizsgálati jegyzőkönyvek független ellenőrzési rendszere; |
| --- | --- |

g)

az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványok és felülvizsgálati jegyzőkönyvek független ellenőrzési rendszere;

| h) | az épületek energiateljesítményét tanúsító személyek és a fűtési és légkondicionáló berendezések ellenőreinek oktatására, képzésére és tagállamok közötti kölcsönös elismerésére vonatkozó követelmények; |
| --- | --- |

h)

az épületek energiateljesítményét tanúsító személyek és a fűtési és légkondicionáló berendezések ellenőreinek oktatására, képzésére és tagállamok közötti kölcsönös elismerésére vonatkozó követelmények;

| i) | az építési, bérleti és műemlékvédelmi jogban fennálló akadályok felszámolására és pénzügyi ösztönzők létrehozására vonatkozó nemzeti tervek. |
| --- | --- |

i)

az építési, bérleti és műemlékvédelmi jogban fennálló akadályok felszámolására és pénzügyi ösztönzők létrehozására vonatkozó nemzeti tervek.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

| 1. | „épület“: falakkal ellátott, fedett építmény, amelyben energiát használnak a beltéri klíma szabályozására; |
| --- | --- |

1.

„épület“: falakkal ellátott, fedett építmény, amelyben energiát használnak a beltéri klíma szabályozására;

| 2. | „új épület“: az az épület, amelyre a megfelelő építési engedélyt ezen irányelv hatálybalépése után szerezték meg; |
| --- | --- |

2.

„új épület“: az az épület, amelyre a megfelelő építési engedélyt ezen irányelv hatálybalépése után szerezték meg;

| 3. | „épületrész“: az épülettömbökben külön felhasználásra szánt lakások vagy egységek; |
| --- | --- |

3.

„épületrész“: az épülettömbökben külön felhasználásra szánt lakások vagy egységek;

| 4. | „nettó nulla energiafelhasználású épület“: olyan épület, amelynek – az épület energiahatékonyságának nagyon magas szintje miatt – a teljes éves primerenergia-fogyasztása ugyanannyi vagy kevesebb, mint a megújuló energiaforrásokból a helyszínen termelt energia mennyisége; |
| --- | --- |

4.

„nettó nulla energiafelhasználású épület“: olyan épület, amelynek – az épület energiahatékonyságának nagyon magas szintje miatt – a teljes éves primerenergia-fogyasztása ugyanannyi vagy kevesebb, mint a megújuló energiaforrásokból a helyszínen termelt energia mennyisége;

| 5. | „épületgépészeti rendszer“: az épület fűtésére, hűtésére, szellőztetésére, melegvíz-ellátására, világítására és elektromosáram-ellátására szolgáló berendezések
  , mérési, felügyeleti és ellenőrzési rendszerek
  vagy azok összessége; |
| --- | --- |

5.

„épületgépészeti rendszer“: az épület fűtésére, hűtésére, szellőztetésére, melegvíz-ellátására, világítására és elektromosáram-ellátására szolgáló berendezések
  , mérési, felügyeleti és ellenőrzési rendszerek
  vagy azok összessége;

| 6. | „az épület energiateljesítménye“: az épület szokásos használatához kapcsolódó
  primerenergia-szükséglet
  kielégítéséhez szükséges energia
  kWh/m2 /év mértékegységben kifejezett
  számított vagy mért mennyisége, amely többek között magában foglalja a fűtéshez, a melegvíz-ellátáshoz, a hűtéshez, a szellőztetéshez és
  a beépített
  világításhoz szükséges energiát
  , figyelembe véve a napenergia passzív befogását, az árnyékolást és a természetes világítást
  ; |
| --- | --- |

6.

„az épület energiateljesítménye“: az épület szokásos használatához kapcsolódó
  primerenergia-szükséglet
  kielégítéséhez szükséges energia
  kWh/m2 /év mértékegységben kifejezett
  számított vagy mért mennyisége, amely többek között magában foglalja a fűtéshez, a melegvíz-ellátáshoz, a hűtéshez, a szellőztetéshez és
  a beépített
  világításhoz szükséges energiát
  , figyelembe véve a napenergia passzív befogását, az árnyékolást és a természetes világítást
  ;

| 7. | „primer energia“: az a megújuló, illetve nem megújuló
  energiaforrásból előállított energia
  , amely nem esett át semminemű átalakításon vagy feldolgozási eljáráson; |
| --- | --- |

7.

„primer energia“: az a megújuló, illetve nem megújuló
  energiaforrásból előállított energia
  , amely nem esett át semminemű átalakításon vagy feldolgozási eljáráson;

| 8. | „megújuló energiaforrásból előállított energia“: a nem fosszilis megújuló forrásokból származó energia: szél-, nap-, geotermikus, légtermikus, hidrotermikus, valamint az óceánból nyert energia, vízenergia, biomassza, hulladék-lerakóhelyeken és szennyvíztisztító telepeken keletkező gázok és biogázok energiája; |
| --- | --- |

8.

„megújuló energiaforrásból előállított energia“: a nem fosszilis megújuló forrásokból származó energia: szél-, nap-, geotermikus, légtermikus, hidrotermikus, valamint az óceánból nyert energia, vízenergia, biomassza, hulladék-lerakóhelyeken és szennyvíztisztító telepeken keletkező gázok és biogázok energiája;

| 9. | „külső térelhatárolók“: a beltéri épületrészeket a külső környezettől elválasztó
  integrált
  épületelemek ▐; |
| --- | --- |

9.

„külső térelhatárolók“: a beltéri épületrészeket a külső környezettől elválasztó
  integrált
  épületelemek ▐;

| 10. | „épületelem“: az épület különálló része, például ablakok, árnyékolás, külső ajtók, falak, alapzat, zsaluzat, födém, tető és ezek szigetelése, amely befolyásolja az épület energiateljesítményét, és amely nem része az épületgépészeti rendszernek; |
| --- | --- |

10.

„épületelem“: az épület különálló része, például ablakok, árnyékolás, külső ajtók, falak, alapzat, zsaluzat, födém, tető és ezek szigetelése, amely befolyásolja az épület energiateljesítményét, és amely nem része az épületgépészeti rendszernek;

| 11. | „jelentős felújítás“ az épület olyan átalakítása, amely






  a) | a külső térelhatárolókat és az épületgépészeti rendszert érintően – a telekárat nem számítva – összköltségében meghaladja az épület értékének
  20 %-át
  ,
  amely esetben az értéknek az érintett tagállam szerinti aktuális építési költségeken kell alapulnia,
  vagy |
| --- | --- | --- |

11.

„jelentős felújítás“ az épület olyan átalakítása, amely

a)

a külső térelhatárolókat és az épületgépészeti rendszert érintően – a telekárat nem számítva – összköltségében meghaladja az épület értékének
  20 %-át
  ,
  amely esetben az értéknek az érintett tagállam szerinti aktuális építési költségeken kell alapulnia,
  vagy

| b) | a külső térelhatárolók összfelületének legalább
  25 %-át
  érinti
  , ami közvetlen hatással van az épület energiateljesítményére
  ; |
| --- | --- |

b)

a külső térelhatárolók összfelületének legalább
  25 %-át
  érinti
  , ami közvetlen hatással van az épület energiateljesítményére
  ;

| 12. | „európai szabvány“: az Európai Szabványügyi Bizottság, az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság vagy az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet által elfogadott és nyilvános használatra rendelkezésre bocsátott szabvány; |
| --- | --- |

12.

„európai szabvány“: az Európai Szabványügyi Bizottság, az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság vagy az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet által elfogadott és nyilvános használatra rendelkezésre bocsátott szabvány;

| 13. | „ energiateljesítményre vonatkozó tanúsítvány “: a tagállam vagy az általa kijelölt jogi személy által elismert igazolás, amely a 3. cikk szerint elfogadott módszer szerint kiszámítva jelzi az épületnek vagy annak részeinek energiateljesítményét; |
| --- | --- |

13.

„ energiateljesítményre vonatkozó tanúsítvány “: a tagállam vagy az általa kijelölt jogi személy által elismert igazolás, amely a 3. cikk szerint elfogadott módszer szerint kiszámítva jelzi az épületnek vagy annak részeinek energiateljesítményét;

| 14. | „kapcsolt energiatermelés“: az egyetlen folyamat során egyszerre termelt hőenergia és villamos és/vagy mozgási energia; |
| --- | --- |

14.

„kapcsolt energiatermelés“: az egyetlen folyamat során egyszerre termelt hőenergia és villamos és/vagy mozgási energia;

| 15. | „költségoptimalizált szint“: az
  a költségszint, amely mellett
  egy épület életciklusa folyamán
  számított költség/haszon elemzés eredménye pozitív, figyelembe véve
  a befektetési
  és működtetési
  költségek (ezen belül az energiaköltségek),
  a karbantartás,
  ▐ valamint adott esetben az előállított energiából származó bevételek, illetve az ártalmatlanítási költségek
  mindenkori nettó értékét
  ; |
| --- | --- |

15.

„költségoptimalizált szint“: az
  a költségszint, amely mellett
  egy épület életciklusa folyamán
  számított költség/haszon elemzés eredménye pozitív, figyelembe véve
  a befektetési
  és működtetési
  költségek (ezen belül az energiaköltségek),
  a karbantartás,
  ▐ valamint adott esetben az előállított energiából származó bevételek, illetve az ártalmatlanítási költségek
  mindenkori nettó értékét
  ;

| 16. | „légkondicionáló rendszer“: a szellőztetést is magában foglaló beltéri légkezelés egy adott formájához szükséges komponensek kombinációja; |
| --- | --- |

16.

„légkondicionáló rendszer“: a szellőztetést is magában foglaló beltéri légkezelés egy adott formájához szükséges komponensek kombinációja;

| 17. | „kazán“: kazántest-tüzelőegység kombináció, amely az égés során felszabaduló hőt cseppfolyós közegnek adja át; |
| --- | --- |

17.

„kazán“: kazántest-tüzelőegység kombináció, amely az égés során felszabaduló hőt cseppfolyós közegnek adja át;

| 18. | „effektív névleges teljesítmény “: a gyártó által előírt és garantált maximális leadott hőteljesítmény (kW-ban kifejezve) , amely a folyamatos működés során átadható, ugyanakkor megfelel a gyártó által megjelölt hasznos teljesítménynek; |
| --- | --- |

18.

„effektív névleges teljesítmény “: a gyártó által előírt és garantált maximális leadott hőteljesítmény (kW-ban kifejezve) , amely a folyamatos működés során átadható, ugyanakkor megfelel a gyártó által megjelölt hasznos teljesítménynek;

| 19. | „hőszivattyú“: olyan
  gép,
  készülék vagy berendezés, amely
  hőt vezet át
  a
  természeti környezetből, mint például a
  levegőből, vízből vagy a talajból
  az épületekbe vagy ipari alkalmazásokba
  ,
  megfordítva a hő természetes áramlását oly módon, hogy az az alacsonyabb hőmérséklet irányából a magasabb hőmérséklet felé áramlik. A hőszivattyúk által begyűjtött környezeti energia ezen irányelv szempontjából megújuló energiának minősülő mennyisége a 2009/28/EK európai parlamenti
  és
  tanácsi irányelv alapján megállapított mennyiség
  ; |
| --- | --- |

19.

„hőszivattyú“: olyan
  gép,
  készülék vagy berendezés, amely
  hőt vezet át
  a
  természeti környezetből, mint például a
  levegőből, vízből vagy a talajból
  az épületekbe vagy ipari alkalmazásokba
  ,
  megfordítva a hő természetes áramlását oly módon, hogy az az alacsonyabb hőmérséklet irányából a magasabb hőmérséklet felé áramlik. A hőszivattyúk által begyűjtött környezeti energia ezen irányelv szempontjából megújuló energiának minősülő mennyisége a 2009/28/EK európai parlamenti
  és
  tanácsi irányelv alapján megállapított mennyiség
  ;

| 20. | „energiaszegénység“: az a helyzet, amikor egy háztartás bevételének több mint 10 %-át energiaszámlákra költi annak érdekében, hogy az Egészségügyi Világszervezet ajánlásai szerinti elfogadható szintre fűtse fel otthonát; |
| --- | --- |

20.

„energiaszegénység“: az a helyzet, amikor egy háztartás bevételének több mint 10 %-át energiaszámlákra költi annak érdekében, hogy az Egészségügyi Világszervezet ajánlásai szerinti elfogadható szintre fűtse fel otthonát;

| 21. | „világítási rendszer“: egy bizonyos világossági szint biztosításához szükséges komponensek együttese; |
| --- | --- |

21.

„világítási rendszer“: egy bizonyos világossági szint biztosításához szükséges komponensek együttese;

| 22. | „távfűtés vagy -hűtés“: a gőz, meleg víz vagy hűtött folyadékok formájában egy központi termelési egységből hálózaton keresztül több épület számára szolgáltatott, helyiség vagy folyamat fűtésére vagy hűtésére, vagy meleg víz előállítására használt hőenergia; |
| --- | --- |

22.

„távfűtés vagy -hűtés“: a gőz, meleg víz vagy hűtött folyadékok formájában egy központi termelési egységből hálózaton keresztül több épület számára szolgáltatott, helyiség vagy folyamat fűtésére vagy hűtésére, vagy meleg víz előállítására használt hőenergia;

| 23. | „világítási terv“: a fényforrások, valamint a kapcsolódó szabályozó berendezés konfigurációját és elhelyezését részletező vázlat vagy rajz. |
| --- | --- |

23.

„világítási terv“: a fényforrások, valamint a kapcsolódó szabályozó berendezés konfigurációját és elhelyezését részletező vázlat vagy rajz.

3. cikk

Az épületek energiateljesítményének kiszámításához szükséges módszerek elfogadása

(1)
     
  A Bizottság
  az
  érintett érdekelt felekkel és különösen a helyi, regionális és nemzeti hatóságok képviselőivel való konzultációt követően 2010. március 31-ig az
  épületek
  energiateljesítményének
  kiszámítására
  szolgáló közös módszert határoz meg,
  az I. mellékletben leírt általános keretnek
  megfelelően
  .

Azokat az intézkedéseket, amelyek célja az irányelv nem alapvető elemeinek az irányelv kiegészítésével történő módosítása, a 22. cikk (2) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás útján kell elfogadni.

(2)
     
  A tagállamok megvalósítják
  ezt a
  közös
  módszert.

(3)
     
  Az épületek energiateljesítményét átlátható módon fejezik ki, és ez tartalmazza a primerenergia-szükséglet mutatóját.

4. cikk

Az energiateljesítményre vonatkozó minimum követelmények meghatározása

(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az épületek
  , az épületek alkotóelemei, az épületgépészeti rendszerek és azok részeinek
  energiateljesítményére vonatkozó minimumkövetelményeket
  legalább
  a költségek optimalizálására törekedve, és a 3. cikkben említett
  közös
  módszerrel összhangban határozzák meg.

A követelmények meghatározásakor a tagállamok
  konzultálnak az állami hatóságokkal és a többi érintett érdekelt féllel, valamint
  különbséget tehetnek új és meglévő épületek, valamint az épületek különböző kategóriái között.

E követelményeknek
  összhangban kell lenniük az egyéb alkalmazandó közösségi jogszabályokkal, és
  figyelembe kell venniük az általános beltéri klimatikus körülményeket,
  illetve a bel- és kültéri fényviszonyokat,
  hogy elkerülhetők legyenek az esetleges negatív hatások, mint például az elégtelen szellőzés
  és a nem megfelelő természetes fény
  ; valamint a helyi körülményeket és az épület tervezett rendeltetését és korát is..

E követelményeket rendszeresen, legfeljebb
  négyévente
  felül kell vizsgálni és ▐ naprakésszé kell tenni, hogy tükrözzék az építőipar műszaki fejlődését.

E cikk rendelkezései nem akadályozzák a tagállamokat abban, hogy támogassák az ezen irányelvben meghatározott minimumkövetelményeket meghaladó új épületek építését, illetve jelentős felújításokat, valamint épületelemek és műszaki rendszerek korszerűsítését.

(2)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem határozzák meg és nem alkalmazzák az (1) bekezdésben említett követelményeket a következő épületkategóriáknál:

| a) | egy kijelölt környezet részét képező épületként vagy különleges építészeti vagy történelmi értékük miatt hivatalosan védett épületek,
  amennyiben egy adott,
  energiateljesítményre vonatkozó
  minimumkövetelménynek
  való megfelelés elfogadhatatlan mértékben megváltoztatná ezek jellegzetességét vagy megjelenését; |
| --- | --- |

a)

egy kijelölt környezet részét képező épületként vagy különleges építészeti vagy történelmi értékük miatt hivatalosan védett épületek,
  amennyiben egy adott,
  energiateljesítményre vonatkozó
  minimumkövetelménynek
  való megfelelés elfogadhatatlan mértékben megváltoztatná ezek jellegzetességét vagy megjelenését;

| b) | istentiszteletre vagy vallásos tevékenységekre használt épületek; |
| --- | --- |

b)

istentiszteletre vagy vallásos tevékenységekre használt épületek;

| c) | legfeljebb
  18 hónapos
  használatra tervezett ideiglenes épületek, ipari területek, műhelyek és alacsony energiaszükségletű, nem lakáscélú mezőgazdasági épületek, és olyan nem lakáscélú mezőgazdasági épületek, amelyeket az energiateljesítményről nemzeti ágazati megállapodást kötött ágazat használ;
  ▐ |
| --- | --- |

c)

legfeljebb
  18 hónapos
  használatra tervezett ideiglenes épületek, ipari területek, műhelyek és alacsony energiaszükségletű, nem lakáscélú mezőgazdasági épületek, és olyan nem lakáscélú mezőgazdasági épületek, amelyeket az energiateljesítményről nemzeti ágazati megállapodást kötött ágazat használ;

▐

| d) | szabadon álló épületek, amelyek teljes hasznos alapterülete kevesebb, mint 50 m 2. |
| --- | --- |

d)

szabadon álló épületek, amelyek teljes hasznos alapterülete kevesebb, mint 50 m 2.

(3)   A tagállamok
  2012
  . június 30-tól kezdődően
  csak
  olyan épületek vagy épületrészek
  (köztük épületelemek)
  építésére vagy
  jelentős mértékű
  felújítására
  biztosítanak ösztönzőket
  , amelyek
  ennek eredményeként
  az 5. cikk (2) bekezdésében meghatározott számítás
  eredményeit elérve legalább
  az energiateljesítményre vonatkozó
  minimumkövetelményeket teljesítik
  .

(4)   
  Legkésőbb
  2015. június 30-ig
  a tagállamok
  felülvizsgálják az e cikk (1) bekezdésével összhangban
  meghatározott, energiateljesítményre vonatkozó
  minimumkövetelményeiket,
  valamint biztosítják, hogy ezek legalább
  az 5. cikk (2) bekezdésében említett számítási
  eredmények teljesüléséhez
  vezessenek.

(5)
     
  A tagállamok támogatást és technikai segítséget nyújtanak a történelmi épületek vagy központok számára, hogy az energiahatékonyság javítását célzó egyedi átalakítási programokba fogjanak.

(6)
     
  A történelmi központokban található energiatermelési rendszereket és szigetelési intézkedéseket látványvizsgálat tárgyává kell tenni.

5. cikk

Az energiateljesítményre vonatkozó minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeinek kiszámítása

(1)   A Bizottság
  az érintett érdekelt felekkel és különösen a helyi, regionális és nemzeti hatóságok képviselőivel való konzultációt követően, valamint a IV. mellékletben megállapított elvek alapján
  2010.
  március
  31-ig az épületekre és épületrészekre tekintettel
  közös
  módszertant határoz meg az energiateljesítményre vonatkozó minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeinek kiszámításához
  Ez a közös
  módszertan
  hivatkozhat a vonatkozó európai szabványokra és:

| — | különbséget tesz új és meglévő épületek, valamint az épületek különböző kategóriái között; |
| --- | --- |

—

különbséget tesz új és meglévő épületek, valamint az épületek különböző kategóriái között;

| — | tükrözi a különböző tagállamok eltérő éghajlati adottságait és ezen adottságok valószínű változását az érintett épület élettartama során, és |
| --- | --- |

—

tükrözi a különböző tagállamok eltérő éghajlati adottságait és ezen adottságok valószínű változását az érintett épület élettartama során, és

| — | közös feltételezéseket vagy számítási módszereket állapít meg az energiaköltségek vonatkozásában. |
| --- | --- |

—

közös feltételezéseket vagy számítási módszereket állapít meg az energiaköltségek vonatkozásában.

A Bizottság ötévenként felülvizsgálja és szükség esetén frissíti a közös módszertant.

Az ezen irányelv kiegészítéssel történő, nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló intézkedéseket a 22. cikk (2) bekezdésében említett
  ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági
  eljárással összhangban kell elfogadni. .

(2)   A tagállamok az (1) bekezdés értelmében és a vonatkozó paraméterek (például éghajlati adottságok) szerint meghatározott
  közös
  módszertan alapján kiszámítják az energiateljesítményre vonatkozó minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeit ▐.

A Bizottságot jelentésben a tagállamok tájékoztatják a számítás alapjául vett összes adatértékről és alapfeltevésről, valamint az összes számítás eredményéről. A jelentést a 2006/32/EK irányelv 14. cikkének (2) bekezdésében említett energiahatékonysági cselekvési tervek részeként
  kell benyújtani
  . A tagállamok háromévente kötelesek eljuttatni ezeket a jelentéseket a Bizottsághoz. Az első jelentést legkésőbb 2011. június 30-ig kell benyújtani..

(3)   A Bizottság jelentést tesz közzé a tagállamok által az
  e cikk végrehajtása tekintetében
  tett előrelépésről.

6. cikk

Új épületek

1.   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az új épületek
  megfeleljenek
  a 4. cikkel
  és a 9. cikkben megállapított rendelkezésekkel
  összhangban meghatározott, az energiateljesítményre vonatkozó minimumkövetelményeknek.

Az új épületeknél a tagállamok
  ösztönözik a nagy hatásfokú
  alternatív rendszerek
  használatát. Ilyen alternatív rendszerek többek között az alábbiak lehetnek:

| a) | megújuló
  energiaforrásokból származó energián
  alapuló decentralizált energiaellátási rendszerek; |
| --- | --- |

a)

megújuló
  energiaforrásokból származó energián
  alapuló decentralizált energiaellátási rendszerek;

| b) | kapcsolt energiatermelés; |
| --- | --- |

b)

kapcsolt energiatermelés;

| c) | táv- vagy tömbfűtés és -hűtés, ha van ilyen
  , különösen amely a részben vagy egészben megújuló energiaforrásokból származó energián alapul
  ; |
| --- | --- |

c)

táv- vagy tömbfűtés és -hűtés, ha van ilyen
  , különösen amely a részben vagy egészben megújuló energiaforrásokból származó energián alapul
  ;

| d) | hőszivattyúk; |
| --- | --- |

d)

hőszivattyúk;

| e) | megfigyelő és vezérlő IKT-berendezések. |
| --- | --- |

e)

megfigyelő és vezérlő IKT-berendezések.

7. cikk

Meglévő épületek

A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az épületek nagyobb felújítása kapcsán
  , illetve amikor épületelemeket és épületgépészeti rendszereket vagy azok részeit alakítják át vagy cserélik le,
  növekedjen
  energiateljesítményük
  , hogy teljesüljenek
  legalább
  az energiateljesítményre vonatkozó minimumkövetelmények, amennyiben ez műszaki, funkcionális és gazdasági szempontból megvalósítható. A tagállamok ezeket az energiateljesítményre vonatkozó minimumkövetelményeket a 4. cikkel összhangban
  és a 9. cikkben megállapított követelmények figyelembevételével
  határozzák meg.
  Követelményeket kell megállapítani a felújított rendszerekre és épületelemekre, amennyiben ezeket korszerűsítik vagy kicserélik, valamint
  a teljes felújított épületre
  jelentős
  felújítás
  esetén
  .

A jelentős felújítás előtt álló épületek vonatkozásában a tagállamok ösztönzik az alábbi nagy teljesítményű alternatív rendszerek megfontolását és számba vételét:

| a) | megújuló energiaforrásokból származó energián alapuló decentralizált energiaellátási rendszerek; |
| --- | --- |

a)

megújuló energiaforrásokból származó energián alapuló decentralizált energiaellátási rendszerek;

| b) | kapcsolt energiatermelés; |
| --- | --- |

b)

kapcsolt energiatermelés;

| c) | táv- vagy tömbfűtés és -hűtés, ha van ilyen, különösen az, amely részben vagy egészben megújuló energiaforrásokból származó energián alapul; |
| --- | --- |

c)

táv- vagy tömbfűtés és -hűtés, ha van ilyen, különösen az, amely részben vagy egészben megújuló energiaforrásokból származó energián alapul;

| d) | hőszivattyúk; |
| --- | --- |

d)

hőszivattyúk;

| e) | felügyeleti és ellenőrzési célokat szolgáló informatikai berendezések. |
| --- | --- |

e)

felügyeleti és ellenőrzési célokat szolgáló informatikai berendezések.

8. cikk

Épületgépészeti rendszerek

(1)   A tagállamok energiateljesítményre vonatkozó minimumkövetelményeket határoznak meg az
  olyan,
  épületekbe beépített
  és működésbe hozott
  épületgépészeti rendszerek
  és épületelemek
  tekintetében
  , amelyekre nem vonatkozik az [energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről szóló] 2009/...EK irányelv és annak végrehajtó intézkedései
  .
  Meg
  kell
  határozni
  az új, a pótolt és az utólag beépített
  funkcionális berendezésekre,
  épületgépészeti
  rendszerekre, épületelemekre és azok részeire
  vonatkozó követelményeket,
  valamint alkalmazni kell azokat, amennyiben műszaki és funkcionális szempontból megvalósíthatók.

E követelményeknek ki kell terjedniük különösen az alábbi alkotórészekre:

| a) | kazánok vagy a fűtőrendszerek egyéb hőfejlesztő berendezései
  vagy hőcserélői, beleértve táv- vagy tömbfűtést, vagy -hűtést is
  ; |
| --- | --- |

a)

kazánok vagy a fűtőrendszerek egyéb hőfejlesztő berendezései
  vagy hőcserélői, beleértve táv- vagy tömbfűtést, vagy -hűtést is
  ;

| b) | melegvíz-rendszerek vízmelegítő berendezései; |
| --- | --- |

b)

melegvíz-rendszerek vízmelegítő berendezései;

| c) | központi légkondicionáló egység, illetve légkondicionáló rendszerek hűtőgenerátora; |
| --- | --- |

c)

központi légkondicionáló egység, illetve légkondicionáló rendszerek hűtőgenerátora;

| d) | beépített világítás; |
| --- | --- |

d)

beépített világítás;

| e) | épületelemek. |
| --- | --- |

e)

épületelemek.

(2)   Az energiateljesítménnyel kapcsolatban az (1) bekezdés szerint meghatározott minimumkövetelményeknek meg kell felelniük az adott
  rendszereket és épületelemeket
  alkotó termék(ek)re vonatkozó
  bármely jogszabálynak
  , és a termék(ek) szakszerű üzembe helyezésén, valamint az épületgépészeti rendszer megfelelő beállításán és szabályozásán kell alapulniuk.
  Az épületgépészeti rendszerek esetében a követelmények
  különösen
  biztosítják
  az
  üzembe helyezés során e rendszerek helyes beállítását és az
  áramlóközeges fűtőrendszerek megfelelő hidraulikus kiegyenlítését, valamint
  gondoskodnak
  arról, hogy az épületgépészeti rendszer rendeltetésének megfelelő méretű és típusú termék(ek) legyen(ek) beszerelve.

(3)
     
  A [villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló], ...i 2009/...EK (13) európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletével összhangban a tagállamok biztosítják, hogy intelligens mérőket telepítenek minden új és jelentősebb felújítás alatt álló épületbe, illetve oda, ahol a mérőket lecserélik, valamint adott esetben ösztönzik az olyan aktív vezérlőrendszerek telepítését, mint amilyenek az automatizálási, megfigyelő- és vezérlőrendszerek.

9. cikk

Nulla nettó energiafelhasználású épületek

(1)   A tagállamok nemzeti terveket készítenek
  a nulla nettó energiafelhasználással
  rendelkező épületek számának növelése érdekében.

A tagállamok előírják, hogy legkésőbb 2018. december 31-ig minden új épület legalább nulla nettó energiafelhasználású legyen.

A tagállamok 2015-re, illetve 2020-ra célértékeket tűznek ki arra vonatkozóan, hogy az összes épületre, illetve
  az összes hasznos területre vetítve
  az épületek
  legalább hány
  százalékának kell nulla nettó energiafelhasználásúvá válnia
  .

Külön-külön irányszámokat kell megállapítani a következők tekintetében:

| a) | új és felújított lakóépületek; |
| --- | --- |

a)

új és felújított lakóépületek;

| b) | új és felújított, nem lakáscélú épületek; |
| --- | --- |

b)

új és felújított, nem lakáscélú épületek;

| c) | közhivatalok által elfoglalt épületek. |
| --- | --- |

c)

közhivatalok által elfoglalt épületek.

A tagállamok a
  c) pont esetében külön célokat határoznak meg az új, illetve a meglévő épületekre vonatkozóan, az e cikkben meghatározott vonatkozó célkitűzéseket legalább három évvel megelőző céldátummal, tekintettel arra,
  hogy a közhivataloknak jó példával kell elöl járniuk az épületek energiateljesítménye terén.

(2)   Az (1) bekezdésben említett nemzeti
  tervet az érintett érdekelt felekkel, köztük a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultációt követően dolgozzák ki, és az
  egyebek mellett az alábbi elemeket tartalmazza:

▐

| a) | a 2015-re
  és 2020-ra
  kitűzött, százalékban kifejezett időközi célértékek az ilyen épületeknek az összes épület számára és az összes hasznos alapterületre vetített arányára vonatkozóan; |
| --- | --- |

a)

a 2015-re
  és 2020-ra
  kitűzött, százalékban kifejezett időközi célértékek az ilyen épületeknek az összes épület számára és az összes hasznos alapterületre vetített arányára vonatkozóan;

| b) | az új épületekben és a nagyobb felújítás előtt álló meglévő épületekben felhasználandó, megújuló forrásokból előállított energia minimális szintjére vonatkozó nemzeti követelmények részletezése, a megújuló forrásokból előállított energia használatának támogatásáról szóló 2009/28/EK irányelvben és ezen irányelv 6. és 7. cikkében előírtak szerint; |
| --- | --- |

b)

az új épületekben és a nagyobb felújítás előtt álló meglévő épületekben felhasználandó, megújuló forrásokból előállított energia minimális szintjére vonatkozó nemzeti követelmények részletezése, a megújuló forrásokból előállított energia használatának támogatásáról szóló 2009/28/EK irányelvben és ezen irányelv 6. és 7. cikkében előírtak szerint;

| c) | a szakpolitikák és
  az ilyen épületek kivitelezését ösztönző
  valamennyi intézkedésre vonatkozó információk összefoglalása
  ; |
| --- | --- |

c)

a szakpolitikák és
  az ilyen épületek kivitelezését ösztönző
  valamennyi intézkedésre vonatkozó információk összefoglalása
  ;

| d) | ezen épületek kivitelezését ösztönző intézkedések támogatását célzó nemzeti, regionális vagy helyi programok, például adózási ösztönzők, pénzügyi eszközök vagy csökkentett HÉA. |
| --- | --- |

d)

ezen épületek kivitelezését ösztönző intézkedések támogatását célzó nemzeti, regionális vagy helyi programok, például adózási ösztönzők, pénzügyi eszközök vagy csökkentett HÉA.

(3)   A tagállamok az (1) bekezdésben említett nemzeti terveikről legkésőbb 2011. június 30-ig tájékoztatják a Bizottságot, ezt követően pedig háromévente jelentést tesznek a nemzeti terv végrehajtásában elért eredményeikről. A tagállamok a nemzeti tervet és az elért eredményeket ismertető jelentést a 2006/32/EK irányelv 14. cikkének (2) bekezdésében említett energiahatékonysági cselekvési tervek részeként
  nyújtják be
  .

(4)
     
  A nemzeti terv (3) bekezdés alapján való tagállami bejelentésétől számított két hónapon belül a Bizottság – teljes mértékben figyelembe véve a szubszidiaritás elvét – elutasíthatja a tervet vagy annak bármely részét azzal az indokolással, hogy az nem felel meg e cikk összes követelményének. Ebben az esetben az érintett tagállam módosításokat javasol. E javaslatok átvételétől számított egy hónapon belül a Bizottság vagy elfogadja a módosított tervet, vagy további konkrét módosításokat kér. A Bizottság és az érintett tagállam minden ésszerű lépést megtesz annak érdekében, hogy az első bejelentés időpontjától számított öt hónapon belül megállapodjanak a nemzeti tervről.

(5)   A Bizottság
  a 2. cikkben foglalt meghatározással összhangban legkésőbb 2010. december 31-ig kidolgozza a nulla nettó energiafelhasználású
  épületek
  részletes, közös meghatározását.

Az ezen irányelv kiegészítéssel történő, nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló intézkedéseket a 22. cikk (2) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

6.
     A Bizottság
  2012. június 30-ig, majd ezt követően háromévente
  jelentést tesz közzé
  a nulla nettó energiafelhasználású
  épületek számának növelése terén elért tagállami haladásról. E jelentés következtetései alapján a Bizottság
  cselekvési tervet
  dolgoz ki, és amennyiben szükségesnek ítéli, intézkedéseket javasol az ilyen ▐ épületek számának növelése érdekében.

10. cikk.

Pénzügyi ösztönzők és piaci korlátok

(1)
     
  A tagállamok 2011. június 30-ig nemzeti cselekvési terveket készítenek, ezen belül intézkedési javaslatokat tesznek az irányelvben meghatározott követelményeknek a jelenleg fennálló jogi akadályok és piaci korlátok csökkentése és a meglévő és új pénz- és adóügyi eszközök fejlesztése révén való teljesítésére az új és már meglévő épületek energiahatékonyságának növelése érdekében.

E javasolt intézkedéseknek elégségesnek, hatékonynak, átláthatónak és megkülönböztetésmentesnek kell lenniük, támogatniuk kell az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványban foglalt ajánlások végrehajtását, és törekedniük kell az olyan épületek energiateljesítményének nagymérvű javítására, ahol az ilyen fejlesztés egyéb módon gazdaságilag nem lenne kivitelezhető, valamint tartalmazniuk kell az energiaszegénység által veszélyeztetett háztartások támogatására irányuló intézkedéseket is.

A tagállamok összehasonlítják pénzügyi és adóügyi eszközeiket a V. mellékletben felsorolt eszközökkel, majd a nemzeti jogszabályok sérelme nélkül az említett mellékletben szereplő intézkedésekből legalább kettőt végrehajtanak.

(2)
     
  A tagállamok e nemzeti cselekvési terveket a 2006/32/EK irányelv 14. cikkének (2) bekezdésében említett energiahatékonysági cselekvési tervek részeként megküldik a Bizottság részére.

(3)
     
  Ezen irányelv végrehajtásának támogatása érdekében a Bizottság egy hatástanulmány alapján legkésőbb 2010. június 30-ig megfelelő jogalkotási javaslatokat terjeszt elő a meglévő közösségi pénzügyi eszközök megerősítése, illetve további ilyen eszközök létrehozása céljából.

E javaslatok a következő intézkedésekre irányulnak:

| a) | az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló, 2006. július 5-i 1080/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (14)

  következő programozási időszakra vonatkozó felülvizsgálatával összefüggésben az Európai Regionális Fejlesztési Alap azon maximális keretösszegének jelentős növelése, amely az energiahatékonyság – köztük a távfűtés és –hűtés, valamint a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos lakáságazati beruházások – támogatására használható, valamint a támogatásra jogosult projektek körének szélesítése; |
| --- | --- |

a)

az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló, 2006. július 5-i 1080/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (14)

  következő programozási időszakra vonatkozó felülvizsgálatával összefüggésben az Európai Regionális Fejlesztési Alap azon maximális keretösszegének jelentős növelése, amely az energiahatékonyság – köztük a távfűtés és –hűtés, valamint a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos lakáságazati beruházások – támogatására használható, valamint a támogatásra jogosult projektek körének szélesítése;

| b) | egyéb közösségi források használata az energiahatékonysággal kapcsolatos kutatás és fejlesztés, tájékoztató kampányok és képzések támogatására; |
| --- | --- |

b)

egyéb közösségi források használata az energiahatékonysággal kapcsolatos kutatás és fejlesztés, tájékoztató kampányok és képzések támogatására;

| c) | egy, a közösségi költségvetés, az Európai Beruházási Bank és a tagállamok hozzájárulásán alapuló, energiahatékonysági alap létrehozása azzal a céllal, hogy 2020-ig ösztönzően hasson az állami és magánbefektetések növelése érdekében az energiahatékonysággal kapcsolatos, az épületek energiahatékonyságát javító, az épületekben vagy épületelemekben megújuló energiaforrásokat felhasználó projektek számára. Ezt az energiahatékonysági alapot be kell építeni az egyéb közösségi strukturális támogatások programozásába. Az alap felosztásának feltételeit. Az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek (15) megfelelően határozzák meg, és legkésőbb 2014-ig végrehajtják; |
| --- | --- |

c)

egy, a közösségi költségvetés, az Európai Beruházási Bank és a tagállamok hozzájárulásán alapuló, energiahatékonysági alap létrehozása azzal a céllal, hogy 2020-ig ösztönzően hasson az állami és magánbefektetések növelése érdekében az energiahatékonysággal kapcsolatos, az épületek energiahatékonyságát javító, az épületekben vagy épületelemekben megújuló energiaforrásokat felhasználó projektek számára. Ezt az energiahatékonysági alapot be kell építeni az egyéb közösségi strukturális támogatások programozásába. Az alap felosztásának feltételeit. Az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek (15) megfelelően határozzák meg, és legkésőbb 2014-ig végrehajtják;

| d) | az energiahatékonysággal kapcsolatos szolgáltatásokra és termékekre felszámított HÉA csökkentése, beleértve az épületekben vagy épületelemekben használt megújuló energiaforrásokat is. |
| --- | --- |

d)

az energiahatékonysággal kapcsolatos szolgáltatásokra és termékekre felszámított HÉA csökkentése, beleértve az épületekben vagy épületelemekben használt megújuló energiaforrásokat is.

11. cikk

Energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványok

(1)   A tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést az épületek energiateljesítményét igazoló tanúsítási rendszer létrehozására. Az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványnak tartalmaznia kell az épület energiateljesítményére vonatkozó adatokat és olyan referenciaértékeket is, mint például az energiateljesítményre vonatkozó minimumkövetelmények, hogy az épület vagy épületrész tulajdonosai, illetve bérlői
  értékelhessék
  annak energiateljesítményét
  , és azt könnyen össze tudják vetni más lakóépületek vagy nem lakáscélú épületek hasonló adataival
  .
  A tanúsítvány a nem lakáscélú épületek vonatkozásában adott esetben tartalmazhatja a ténylegesen felhasznált éves energiamennyiséget is az I. mellékletben említettek szerint.

Ha az épületet már elkészülte előtt eladják vagy bérbe adják, az eladó vagy bérbeadó fél részletes írásos értékelést ad az ingatlan várható energiateljesítményéről.

(2)   A tanúsítványok ajánlásokat tartalmaznak az épület vagy épületrész energiateljesítményének
  költségoptimalizált
  növelésére.

Az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítvány ajánlásai az alábbiakat foglalják magukban:

| a) | a külső térelhatárolók vagy az épületgépészeti rendszer(ek) jelentős mértékű felújításával összefüggő intézkedések
  , ideértve a szigetelőrendszereket is; |
| --- | --- |

a)

a külső térelhatárolók vagy az épületgépészeti rendszer(ek) jelentős mértékű felújításával összefüggő intézkedések
  , ideértve a szigetelőrendszereket is;

| b) | intézkedések a külső térelhatárolók vagy az épületgépészeti rendszer(ek) jelentős mértékű felújításában nem érintett önálló épületrészekkel vagy épületelemekkel kapcsolatban,
  ideértve a szigetelőrendszereket is
  . |
| --- | --- |

b)

intézkedések a külső térelhatárolók vagy az épületgépészeti rendszer(ek) jelentős mértékű felújításában nem érintett önálló épületrészekkel vagy épületelemekkel kapcsolatban,
  ideértve a szigetelőrendszereket is
  .

(3)   Az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványban foglalt ajánlásoknak az adott épület szempontjából műszakilag megvalósíthatóknak kell lenniük, és világosan átlátható adatokat kell tartalmazniuk
  , beleértve legalább az intézkedés kiszámított energiamegtakarítási potenciálja, a mindenkori nettó érték, valamint egy adott épületre vagy épülettípusra vonatkozó befektetési költségek egyértelmű feltüntetését
  . A
  költségek
  értékelésének egységes feltételrendszeren kell alapulnia, amely
  tartalmazza legalább
  a megtakarított
  energiamennyiségre és az érvényes energiaárakra vonatkozó számításokat, a pénzügyi vagy adóösztönzőket
  , valamint az ajánlásokban foglaltak megvalósításához szükséges beruházások
  kamatlábait
  .

(4)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az épületek vásárlását vagy felújítását finanszírozó állami hatóságok és egyéb intézmények a pénzügyi ösztönzők, fiskális intézkedések és hitelfeltételek szintje és feltételei meghatározásakor figyelembe vegyék az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványokban megadott energiateljesítményt, illetve azok ajánlásait.

(5)   Az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványban szerepel, hogy a tulajdonos vagy a bérlő hol kaphat részletesebb tájékoztatást a tanúsítványban ismertetett ajánlásokkal kapcsolatban.Emellett felvilágosítással szolgál az
  ajánlásokban
  foglaltak végrehajtásához szükséges lépésekről is
  , beleértve a rendelkezésre álló adó- és pénzügyi ösztönzőkről és finanszírozási lehetőségekről szóló tájékoztatást is
  .

(6)
     
  Tekintettel az épületek energiateljesítményével kapcsolatban betöltendő vezető szerepükre, az állami hatóságok az általuk használt épületek energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványokba foglalt ajánlásokat a tanúsítvány érvényességi ideje alatt végrehajtják.

(7)   A lakásokra vagy az épülettömbökben külön használatra szánt egységekre vonatkozó tanúsítványok a következőkön alapulhatnak:

| a) | az egész épületre vonatkozó közös tanúsítvány a közös fűtési rendszerrel ellátott tömbökre, vagy |
| --- | --- |

a)

az egész épületre vonatkozó közös tanúsítvány a közös fűtési rendszerrel ellátott tömbökre, vagy

| b) | az említett
  lakás
  vagy egység energiateljesítményének értékelésére
  . |
| --- | --- |

b)

az említett
  lakás
  vagy egység energiateljesítményének értékelésére
  .

(8)   Különálló családi házak tanúsítványa más, hasonló méretű és kivitelezésű, illetve hasonló tényleges energiateljesítmény-minőségű építményekkel való összevetés alapján is kiállítható, amennyiben az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványt kiadó szakértő garantálni tudja, hogy az épületek jellemzői egymásnak megfelelnek.

(9)   Az energiateljesítményt igazoló tanúsítvány érvényessége nem haladhatja meg a 10 évet.

(10)
     
  A Bizottság 2010. június 30-ig iránymutatásokat fogad el, amelyek minimumszabványokat állapítanak meg az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványok tartalma, nyelvezete és előterjesztése tekintetében.

Ezt az intézkedést, amelynek célja ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történo módosítása, a 22. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(11)
     
  Minden tagállam elismeri a másik tagállam által az ezen iránymutatásokkal összhangban kiállított tanúsítványokat, és nem korlátozza a pénzügyi szolgáltatásnyújtás szabadságát az abban a tagállamban kiállított tanúsítvánnyal kapcsolatos okokból.

(12)
     
  A tagállamoktól kapott információk alapján és az érintett ágazatokkal konzultálva 2011-ig a 21. cikkben említett bizottsági eljárás keretében ki kell dolgozni egy európai uniós önkéntes tanúsítást a nem lakáscélú épületek energiateljesítményére vonatkozóan.

Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányuló intézkedéseket a 22. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

A tagállamok 2012-ig bevezetik területükön az első bekezdésben említett, a nemzeti tanúsítási rendszer mellett működő európai uniós önkéntes tanúsítási rendszert.

12. cikk

Az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítvány kiállítása

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy minden felépült, értékesített vagy bérbe adott épületet vagy épületrészt,
  a nyilvánosság által gyakran látogatott,
  legalább 250 m 2 hasznos
  alapterületű épületeket, valamint azon épületeket, amelyekben
  közintézmény működik, energiateljesítményre vonatkozó tanúsítvánnyal lássanak el.

(2)   A tagállamok előírják, hogy az épületek vagy épületrészek építésekor a tulajdonos energiateljesítményre vonatkozó igazolást kapjon a 17. cikkben említett, a tanúsítványt kiállító független szakértőtől vagy az épület eladójától.

(3)   A tagállamok előírják, hogy épületek vagy épületrészek értékesítésekor az összes hirdetésben megjelenjen az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványban feltüntetett számszerű energiateljesítmény-mutató, valamint hogy a leendő tulajdonos betekintést nyerjen az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványba.

Az épület értékesítőjének legkésőbb az adásvételi szerződés aláírásakor át kell adnia a tanúsítványt a leendő tulajdonosnak.

(4)   A tagállamok előírják, hogy épületek vagy épületrészek bérbeadásakor az összes hirdetésben megjelenjen az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványban feltüntetett számszerű energiateljesítmény-mutató, valamint hogy a leendő bérlő betekintést nyerjen az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványba.

Az épület bérbeadójának legkésőbb a bérleti szerződés aláírásakor át kell adnia a tanúsítványt a leendő bérlőnek.

(5)
     
  Az épület tulajdonosa bármikor felkérhet egy akkreditációval rendelkező szakértőt, hogy készítse el, számítsa ki újra és frissítse az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványt, függetlenül attól, hogy az épületet éppen építik, felújítják, bérbe adják vagy értékesítik.

(6)   A tagállamok a 4. cikk (2) bekezdésében említett épület kategóriákat kizárhatják az e cikk (1), (2), (3) és (4) bekezdése alkalmazásából.

13. cikk

Az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítvány kihelyezése

1.   A tagállamok intézkedéseket tesznek annak biztosítására, hogy olyan esetben, amikor egy
  épületet
  hatóságok
  foglalnak
  el,
  vagy a nyilvánosság által gyakran látogatott, legalább 250m2 hasznos alapterületű épületek esetében
  az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványt helyezzenek ki a nyilvánosság számára jól látható helyre.

▐

14. cikk

A fűtési rendszerek ellenőrzése

(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket a legalább 20 kW effektív névleges teljesítményű,
  nem megújuló folyékony vagy szilárd tüzelőanyaggal fűtött
  kazánok rendszeres ellenőrzésére. Ez az ellenőrzés magában foglalja a kazán hatékonyságának, valamint az épület fűtési követelményeihez viszonyított méretezésének értékelését.
  A tagállamok felfüggeszthetik ezeket az ellenőrzéseket, amennyiben elektronikus felügyeleti és ellenőrzési rendszer működik.

(2)   A tagállamok a fűtési rendszer típusától és effektív névleges teljesítményétől függően eltérő gyakoriságot állapíthatnak meg az ellenőrzés tekintetében. A gyakoriság megállapításakor a tagállamok számításba veszik a fűtési rendszer felülvizsgálatának költségeit, valamint a felülvizsgálat nyomán jelentkező energiaköltség-megtakarítás várható összegét.

(3)   A 100 kW effektív névleges teljesítmény feletti kazánokból álló fűtési rendszereket legalább kétévente ellenőrzik.

Gázkazánok esetében ez az időszak négy évre kiterjeszthető.

(4)   Az (1), (2) és (3) bekezdésben foglaltaktól eltérően a tagállamok intézkedéseket hozhatnak annak biztosítására, hogy a felhasználók tanácsot kapjanak a kazán kicserélésére, a fűtési rendszer egyéb módosításaira vagy olyan alternatív megoldásokra vonatkozóan, amelyek a kazán hatékonyságát és megfelelő méretét értékelik. E megközelítés összhatásának egyenértékűnek kell lennie a (1), (2) és a (3) bekezdésben említett rendelkezések hatásával.

Amennyiben a tagállamok e bekezdés első albekezdése alapján intézkedések végrehajtása mellett döntenek a Bizottságot legkésőbb 2011. június 30-ig jelentésben tájékoztatják a meghozott intézkedéseknek az (1), (2) és (3) bekezdésben foglaltakkal való egyenértékűségéről. A Bizottsághoz háromévente jelentést kell benyújtani. A jelentések akár a 2006/32/EK irányelv 14. cikkének (2) bekezdésében említett energiahatékonysági cselekvési tervek részeként is benyújthatók.

Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a második albekezdésben említett, a tagállamok által készített jelentés nem bizonyítja az első albekezdésben említett intézkedés egyenértékűségét, a jelentés kézhezvételétől számított hat hónapon belül megkövetelheti, hogy a tagállam vagy nyújtson be további bizonyítékot, vagy pedig egyedi kiegészítő intézkedéseket hajtson végre. Amennyiben e felszólítást követő egy éven belül a Bizottság nem elégedett a benyújtott bizonyítékkal vagy a végrehajtott kiegészítő intézkedésekkel, visszavonhatja az eltérést.

15. cikk

A légkondicionáló rendszerek ellenőrzése

(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket az
  5
  kW-nál nagyobb effektív névleges teljesítményű légkondicionáló
  és szellőztető
  rendszerek,
  valamint reverzibilis hőszivattyúk
  rendszeres ellenőrzésére. Az ellenőrzés magában foglalja a légkondicionáló rendszer hatékonyságának, valamint az épület hűtési követelményeihez viszonyított méretezésének értékelését.
  A szellőztető rendszerek ellenőrzésének magában kell foglalnia a légáramlások értékelését.

A tagállamok felfüggeszthetik ezeket az ellenőrzéseket, amennyiben elektronikus megfigyelő- és vezérlőrendszer működik, amely lehetővé teszi a rendszerek teljesítményének és biztonságának távellenőrzését.

(2)   A tagállamok a légkondicionáló rendszer,
  a szellőztető rendszer vagy a reverzibilis hőszivattyúk
  típusától és effektív névleges teljesítményétől függően eltérő gyakoriságot állapíthatnak meg az ellenőrzés tekintetében. A gyakoriság megállapításakor a tagállamok számításba veszik a
  felülvizsgálat
  költségeit, valamint a felülvizsgálat nyomán jelentkező energiaköltség-megtakarítás várható összegét.

(3)
     
  Az (1) és (2) bekezdésben említett intézkedések meghatározásakor a tagállamok – amennyiben gazdasági és műszaki szempontból megvalósítható – biztosítják, hogy az ellenőrzéseket az ezen irányelv 13. cikkében említett, fűtési rendszerek és más műszaki rendszerek ellenőrzésével összhangban, valamint a szivárgások ellenőrzésének megfelelően hajtják végre az egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokról szól, 2006. május 17-i, 842/2006/EK tanácsi rendeletben (16) meghatározottak szerint.

(4)
     
  Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy intézkedéseket hoznak a felhasználóknak a légkondicionáló rendszerek cseréjével vagy egyéb módosításával kapcsolatban nyújtandó tanácsadás biztosításáról, amely magában foglalja a légkondicionáló rendszer hatékonyságának és megfelelő méretének értékelésére irányuló ellenőrzéseket. E megközelítés összhatásának egyenértékűnek kell lennie az (1) és a (2) bekezdésben említett rendelkezések hatásával.

Amennyiben a tagállamok az első albekezdésben említett intézkedéseket alkalmazzák, legkésőbb 2011. június 30-ig jelentést nyújtanak be a Bizottságnak ezen, valamint az (1) és (2) bekezdésben meghatározott intézkedések egyenértékűségéről. A Bizottsághoz háromévente jelentést kell benyújtani. A jelentések szerepelhetnek a 2006/32/EK irányelv 14. cikkének (2) bekezdésében említett energiahatékonysági cselekvési tervekben.

Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a második albekezdésben említett, a tagállamok által készített jelentés nem bizonyítja az első albekezdésben említett intézkedés egyenértékűségét, a jelentés kézhezvételétől számított hat hónapon belül megkövetelheti, hogy a tagállam vagy nyújtson be további bizonyítékot, vagy pedig egyedi kiegészítő intézkedéseket hajtson végre. Amennyiben e felszólítást követő egy éven belül a Bizottság nem elégedett a benyújtott bizonyítékkal vagy a végrehajtott kiegészítő intézkedésekkel, visszavonhatja az eltérést.

16. cikk

Jelentés a fűtési és légkondicionáló rendszerek felülvizsgálatáról

(1)   Ez a cikk a fűtési és légkondicionáló rendszerek felülvizsgálatáról szóló jelentésekre vonatkozik.

(2)   Rendszeres időközönként felülvizsgálati jelentést kell kiállítani minden egyes ellenőrzött rendszerről. A felülvizsgálati jelentésnek az alábbiakat kell tartalmaznia:

| a) | az ellenőrzött rendszer energiateljesítményének értékelése a következőkkel összevetve:






  i. | a megvalósítható legjobb rendszer; és |
| --- | --- | --- |

a)

az ellenőrzött rendszer energiateljesítményének értékelése a következőkkel összevetve:

i.

a megvalósítható legjobb rendszer; és

| ii. | hasonló típusú rendszer, amelynek az energiateljesítmény szempontjából lényeges minden alkotórésze teljesíti a vonatkozó rendelkezésekben előírt teljesítményszinteket; |
| --- | --- |

ii.

hasonló típusú rendszer, amelynek az energiateljesítmény szempontjából lényeges minden alkotórésze teljesíti a vonatkozó rendelkezésekben előírt teljesítményszinteket;

| b) | ajánlások az épületben vagy az épületrészben található rendszer energiateljesítményének költséghatékony javítására; |
| --- | --- |

b)

ajánlások az épületben vagy az épületrészben található rendszer energiateljesítményének költséghatékony javítására;

A b) pontban említett ajánlásoknak külön az adott rendszerre kell vonatkozniuk és világosan átlátható adatokat kell tartalmazniuk a költséghatékonyságot érintően. A költséghatékonyság értékelése egységes feltételrendszerre épül, amely többek között számol a megtakarított energiamennyiséggel, az érvényes energiaárakkal, valamint a beruházások kamatlábaival.

(3)   A felülvizsgálati jelentést az ellenőrnek át kell adnia az épület tulajdonosa vagy bérlője részére.

17. cikk

Független szakértők

(1)
     A tagállamok biztosítják, hogy az épületek energiateljesítményének tanúsítását, valamint a fűtési rendszerek és a légkondicionáló rendszerek ellenőrzését független, képesített, és elismert szakértők végezzék, akik önálló vállalkozóként is működhetnek, de lehetnek állami testületek vagy magán vállalkozások alkalmazottai is.

A szakértők akkreditálása szakértelmük és függetlenségük elbírálása alapján történik.

(2)
     
  A tagállamok biztosítják a nemzeti képesítések és akkreditációk kölcsönös elismerését.

(3)
     
  2011-ig a Bizottság iránymutatásokat készít, amelyek ajánlásokat tartalmaznak a szakértők rendszeres képzésére vonatkozó minimumszabványok tekintetében.

Ezt az intézkedést, amelynek célja ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítása, a 22. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(4)
     
  A tagállamok nyilvánosságra hozzák a képzésre és akkreditációra vonatkozó információkat. A tagállamok továbbá összeállítják és rendelkezésre bocsátják a képesített és akkreditált szakértők jegyzékét.

18. cikk

Független ellenorzési rendszer

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a II. mellékletnek megfelelően független ellenőrzési rendszer jöjjön létre az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványok, valamint a fűtési és légkondicionáló rendszerek felülvizsgálatáról készült jelentések tekintetében.
  A tagállamok megosztott végrehajtási mechanizmusokat hoznak létre olyan szervezetekre vonatkozóan, amelyek felelősek az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványok és a fűtési és légkondicionáló rendszerek ellenőrzéséről szóló jelentések végrehajtásáért.

(2)   A tagállamok a független ellenőrzési rendszerek végrehajtásával kapcsolatos feladatköröket átruházhatják, feltéve, hogy a független ellenőrzési rendszereket a II. mellékletben foglaltaknak megfelelően hajtsák végre.

(3)   A tagállamok előírják, hogy a ║ felülvizsgálati jelentéseket és az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványokat kérésre rendelkezésre kell bocsátani vagy be kell jegyeztetni azon illetékes hatóságoknál vagy testületeknél, amelyek a független ellenőrzési rendszerek végrehajtásának hatáskörével rendelkeznek.

19. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság a 22. cikk szerint létrehozott bizottság támogatásával, az alkalmazás során szerzett tapasztalatok
  és előrehaladás
  birtokában
  2015-ig
  értékeli ezt az irányelvet
  és megfontolja annak felülvizsgálatát, továbbá
  szükség szerint javaslatokat tesz, többek között a következőkre:

| a) | az épületek energiateljesítményét a primerenergia-fogyasztás és a szén-dioxid-kibocsátás alapján osztályozó módszertan; |
| --- | --- |

a)

az épületek energiateljesítményét a primerenergia-fogyasztás és a szén-dioxid-kibocsátás alapján osztályozó módszertan;

| b) | általános ösztönzők az épületekkel kapcsolatos további energiahatékonysági intézkedésekre; |
| --- | --- |

b)

általános ösztönzők az épületekkel kapcsolatos további energiahatékonysági intézkedésekre;

| c) | közösségi szintű követelmény megállapítására, amelynek értelmében a meglévő épületeknek nulla nettó energiafogyasztású épületeknek kell lenniük. |
| --- | --- |

c)

közösségi szintű követelmény megállapítására, amelynek értelmében a meglévő épületeknek nulla nettó energiafogyasztású épületeknek kell lenniük.

20. cikk

Tájékoztatás

(1)
     A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy tájékoztassák az épületek vagy épületrészek tulajdonosait és bérlőit azokról a különböző módszerekről
  és
  gyakorlati megoldásokról, amelyek az energiateljesítmény javítását szolgálják.

(2)
     A tagállamok különösen az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványról és a felülvizsgálati jelentésről, ezek rendeltetéséről és céljáról, az energiateljesítmény javításának költséghatékony módozatairól, valamint az épület változatlan energiateljesítménnyel való üzemelésének közép- és hosszú távú pénzügyi következményeiről
  , továbbá a rendelkezésre álló pénzügyi eszközökről
  tájékoztatják az épületek tulajdonosait
  és
  bérlőit.
  A tájékoztatási kampányoknak ösztönözniük kell a tulajdonosokat és bérlőket, hogy teljesítsék legalább a 4. és 9. cikkben megállapított minimumkövetelményeket.

A tagállamok kérésére a Bizottság segítséget nyújt a tagállamok részére az (1)bekezdésben és e bekezdés második albekezdésében rögzített célból indított információs kampányok megszervezésében, amelyekkel közösségi programok keretében is foglalkozhatnak.

(3)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a helyi és regionális hatóságokat bevonják azon programok elkészítésébe, amelyek célja tájékoztatás és képzés nyújtása, valamint a tudatosság növelése.

(4)
     
  A tagállamok a helyi és regionális hatóságok részvételével azt is biztosítják, hogy megfelelő iránymutatást és képzést bocsássanak az ezen irányelv végrehajtásáért felelős személyek rendelkezésére az építési szabványok megtervezésén és végrehajtásán keresztül. Ennek az iránymutatásnak és képzésnek meg kell erősítenie különösen az energiateljesítmény javításának fontosságát, és lehetővé kell tennie annak vizsgálatát, hogy miként kapcsolható össze optimálisan az energiahatékonyság javítása, a megújuló energia használata, valamint a távfűtés és -hűtés alkalmazása az ipari vagy lakóterületek tervezésekor, kialakításakor, építésekor és felújításakor.

(5)
     
  A kereskedelmi hasznosítású épületek tulajdonosai és bérlői kötelesek kicserélni információikat a tényleges energiafogyasztásról.

(6)
     
  A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a következőkről:

| a) | az épületek energiahatékonyságának javítását és a megújuló forrásokból származó energia felhasználását támogató nemzeti, regionális és helyi rendszerek; |
| --- | --- |

a)

az épületek energiahatékonyságának javítását és a megújuló forrásokból származó energia felhasználását támogató nemzeti, regionális és helyi rendszerek;

| b) | a megújuló forrásokból származó energia felhasználásának aránya az építőiparban nemzeti és regionális szinten, beleértve az arra vonatkozó egyedi információkat is, hogy a megújuló energia helyi berendezésekből, távhőellátó rendszerekből, távhűtési rendszerekből vagy kapcsolt energiatermelésből származik-e; |
| --- | --- |

b)

a megújuló forrásokból származó energia felhasználásának aránya az építőiparban nemzeti és regionális szinten, beleértve az arra vonatkozó egyedi információkat is, hogy a megújuló energia helyi berendezésekből, távhőellátó rendszerekből, távhűtési rendszerekből vagy kapcsolt energiatermelésből származik-e;

Ezeket az információkat fel kell tüntetni a 2006/32/EK irányelv 14. cikkének (2) bekezdésében említett energiahatékonysági cselekvési tervekben.

(7)
     
  A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy több szerelőt képezzenek ki, és biztosítsák a magasabb szintű szakértelmet nyújtó képzést az energiahatékonysági és megújuló energiával kapcsolatos technológiák telepítése és beépítése tekintetében, hogy azok betölthessék kulcsfontosságú szerepüket az épületek energiahatékonysága javításának elősegítésében.

(8)
     
  2010-ig a Bizottság weboldalt hoz létre, amely a következő információkat tartalmazza:

| a) | a 2006/32/EK irányelv 14. cikkének (2) bekezdésében említett energiahatékonysági cselekvési terv legújabb változatát; |
| --- | --- |

a)

a 2006/32/EK irányelv 14. cikkének (2) bekezdésében említett energiahatékonysági cselekvési terv legújabb változatát;

| b) | a közösségi szinten jelenleg érvényben lévő intézkedéseket, amelyek célja az épületek energiateljesítményének javítása, beleértve az alkalmazandó pénzügyi/adózási ösztönzőket, a megfelelő kérelmezési és kapcsolattartási adatokat; |
| --- | --- |

b)

a közösségi szinten jelenleg érvényben lévő intézkedéseket, amelyek célja az épületek energiateljesítményének javítása, beleértve az alkalmazandó pénzügyi/adózási ösztönzőket, a megfelelő kérelmezési és kapcsolattartási adatokat;

| c) | a nemzeti cselekvési tervek és az egyes tagállamokban az épületek energiahatékonyságának javítása céljából jelenleg működtetett nemzeti, regionális és helyi intézkedések részleteit, beleértve az alkalmazandó pénzügyi vagy adózási ösztönzőket, a megfelelő kérelmezési és kapcsolattartási adatokat; |
| --- | --- |

c)

a nemzeti cselekvési tervek és az egyes tagállamokban az épületek energiahatékonyságának javítása céljából jelenleg működtetett nemzeti, regionális és helyi intézkedések részleteit, beleértve az alkalmazandó pénzügyi vagy adózási ösztönzőket, a megfelelő kérelmezési és kapcsolattartási adatokat;

| d) | nemzeti, regionális és helyi szinten az épületek energiahatékonyságának javítására szolgáló bevált gyakorlatok példái; |
| --- | --- |

d)

nemzeti, regionális és helyi szinten az épületek energiahatékonyságának javítására szolgáló bevált gyakorlatok példái;

Az első albekezdésben említett információkat olyan formában kell megadni, hogy valamennyi tagállamban könnyen hozzáférhető és érthető legyen a mindennapi bérlők, tulajdonosok és vállalkozások, valamint az összes helyi, regionális és nemzeti hatóság számára. Olyan formában kell tájékoztatást adni, amely támogatja a magánszemélyeket és szervezeteket abban, hogy egyszerűen felmérjék az épületek energiateljesítményének javítására rendelkezésükre álló támogatást, és összevethessék a támogatási intézkedéseket a tagállamok között.

21. cikk

Az I. melléklet kiigazítása a technikai fejlődésnek megfelelően

A Bizottság az I. melléklet 3. és 4. pontját a műszaki fejlődéshez igazítja.

Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló intézkedéseket a 22. cikk (2) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

22. cikk

A bizottság

(1)   A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.

(2)   Az erre a bekezdésre való hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, ugyanezen határozat 8. cikkének rendelkezéseire is tekintettel.

23. cikk

Szankciók

A tagállamok meghatározzák az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges intézkedést e szabályok végrehajtásának biztosítása érdekében. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. A tagállamok legkésőbb 2010. december 31-ig értesítik ezekről a rendelkezésekről a Bizottságot, és haladéktalanul bejelentenek valamennyi későbbi, ezeket érintő módosítást.
  A tagállamok bizonyítják a 2006/32/EK irányelv 14. cikkének (2) bekezdésében említett energiahatékonysági cselekvési tervekben szereplő szankciókra vonatkozó szabályok hatékonyságát.

24. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok legkésőbb 2010. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljenek ezen irányelv 2–18., 20. és 23. cikkének és az I–II. melléklet rendelkezéseinek. E rendelkezések szövegét, valamint a rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

A tagállamok a 2., 3., 9., 11-13. , 17., 18., 20 és 23. cikk vonatkozásában a rendelkezéseket legkésőbb 2010. december 31-től alkalmazzák.

A tagállamok a 4–8., 14–16. és a 18. cikk tekintetében a rendelkezéseket a közhivatalok által elfoglalt épületek esetében legkésőbb 2010. december 31-tol, egyéb épületek vonatkozásában legkésőbb 2012. január 31-től alkalmazzák.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A rendelkezéseknek tartalmazniuk kell egy arra vonatkozó nyilatkozatot is, hogy a hatályban lévő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek az ezen irányelvvel hatályon kívül helyezett irányelvre történo hivatkozásait erre az irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni. A hivatkozás módját és a nyilatkozat formáját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

25. cikk

Hatályon kívül helyezés

A III. melléklet A. részében említett rendelettel módosított 2002/91/EK irányelv 2012. február 1-től hatályát veszti a III. melléklet B. részében meghatározott irányelv nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvre való hivatkozásokat erre az irányelvre való hivatkozásként kell értelmezni, a VI. mellékletben foglalt megfelelési táblázatnak megfelelően.

26. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

27. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  2009. május 13-i vélemény. (HL-ben még nem tették közzé).

1

2009. május 13-i vélemény. (HL-ben még nem tették közzé).

(2)  2009. április 21-i vélemény. (HL-ben még nem tették közzé).

2

2009. április 21-i vélemény. (HL-ben még nem tették közzé).

(3)  Az Európai Parlament 2009. április 23 - álláspontja.

3

Az Európai Parlament 2009. április 23 - álláspontja.

(4)  HL L 1, 2003.1.4., 65. o.

4

(5)  Lásd a VI. melléklet A. részét.

5

VI. melléklet

(6)  
  Elfogadott szövegek: P6_TA(2009)0038.

6

Elfogadott szövegek: P6_TA(2009)0038.

(7)  

  HL L 140., 2009.6.5., 136. o.

7

HL L 140., 2009.6.5., 136. o.

(8)  

  HL L 140., 2009.6.5., 16. o.

8

HL L 140., 2009.6.5., 16. o.

(9)  HL L 114, 2006.4.27., 64. o.

9

(10)  

  HL L 255., 2005.9.30., 22. o.

10

HL L 255., 2005.9.30., 22. o.

(11)  HL L 184, 1999.7.17., 23. o.

11

(12)  
  HL L...

12

HL L...

(13)  
  HL L...(COD(2007)0195).

13

HL L...(COD(2007)0195).

(14)  

  HL L 210., 2006.7.31., 1. o.

14

HL L 210., 2006.7.31., 1. o.

(15)  

  HL L 210., 2006.7.31., 25. o.

15

HL L 210., 2006.7.31., 25. o.

(16)  

  HL L 161., 2006.6.14., 1. o.

16

HL L 161., 2006.6.14., 1. o.

2009. április 23., csütörtökI. MELLÉKLET

Általános keretrendszer az épületek energiateljesítményének kiszámításához (a 3. cikk alapján)

| (1) | Az energiateljesítmény meghatározásának alapja az épület szokásos használatával összefüggő különböző energiaszükségletek kielégítéséhez felhasznált
  primerenergia
  számított vagy tényleges éves mennyisége, amely jelzi az épület tervezett hőmérsékleti viszonyainak fenntartásához igényelt fűtésnek, illetve hűtésnek (azaz a túlmelegedés megakadályozásának) az energiaszükségletét.
  Az energiafogyasztást adott esetben a helyszínen megújuló forrásokból előállított energiával kell ellensúlyozni. |
| --- | --- |

(1)

Az energiateljesítmény meghatározásának alapja az épület szokásos használatával összefüggő különböző energiaszükségletek kielégítéséhez felhasznált
  primerenergia
  számított vagy tényleges éves mennyisége, amely jelzi az épület tervezett hőmérsékleti viszonyainak fenntartásához igényelt fűtésnek, illetve hűtésnek (azaz a túlmelegedés megakadályozásának) az energiaszükségletét.
  Az energiafogyasztást adott esetben a helyszínen megújuló forrásokból előállított energiával kell ellensúlyozni.

| (2) | Az épületek energiateljesítményét jól érthető módon kell kifejezni, többek között
  a kWh/m2/év egységben kifejezett
  primerenergia-fogyasztásra vonatkozó számszerű mutató használatával.
  Az épületek energiateljesítményének kiszámításához szükséges módszerek meghatározásakor az európai szabványokat
  és a vonatkozó közösségi jogszabályokat alkalmazzák, beleértve 2009/28/EK irányelvet
  .


  Egy adott épületben a villamosenergia-felhasználás energiateljesítményének értékelésekor a végfelhasználói és primerenergia átváltási tényezőjében figyelembe kell venni a villamos energia megfelelő tüzelőanyag-szerkezetének súlyozott éves átlagát. |
| --- | --- |

(2)

Az épületek energiateljesítményét jól érthető módon kell kifejezni, többek között
  a kWh/m2/év egységben kifejezett
  primerenergia-fogyasztásra vonatkozó számszerű mutató használatával.

Az épületek energiateljesítményének kiszámításához szükséges módszerek meghatározásakor az európai szabványokat
  és a vonatkozó közösségi jogszabályokat alkalmazzák, beleértve 2009/28/EK irányelvet
  .

Egy adott épületben a villamosenergia-felhasználás energiateljesítményének értékelésekor a végfelhasználói és primerenergia átváltási tényezőjében figyelembe kell venni a villamos energia megfelelő tüzelőanyag-szerkezetének súlyozott éves átlagát.

| (3) | A módszer megállapításakor legalább a következő szempontokat figyelembe kell venni:






  a) | az épület és a válaszfalak alábbi tényleges hőtani jellemzői.






  i. | hőkapacitás; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

A módszer megállapításakor legalább a következő szempontokat figyelembe kell venni:

a)

az épület és a válaszfalak alábbi tényleges hőtani jellemzői.

i.

hőkapacitás;

| ii. | szigetelés
  , amelyet a rendelkezésre álló legkevésbé hővezető anyaggal érnek el
  ; |
| --- | --- |

ii.

szigetelés
  , amelyet a rendelkezésre álló legkevésbé hővezető anyaggal érnek el
  ;

| iii. | passzív fűtés; |
| --- | --- |

iii.

passzív fűtés;

| iv. | hűtőelemek; és |
| --- | --- |

iv.

hűtőelemek; és

| v. | hőhidak; |
| --- | --- |

v.

hőhidak;

| b) | fűtőberendezés és melegvízellátás, beleértve ezek szigetelési jellemzőit; |
| --- | --- |

b)

fűtőberendezés és melegvízellátás, beleértve ezek szigetelési jellemzőit;

| c) | légkondicionáló berendezések
  , beleértve a hűtési rendszereket is
  ; |
| --- | --- |

c)

légkondicionáló berendezések
  , beleértve a hűtési rendszereket is
  ;

| d) | természetes és mechanikus szellőztetés, amely a légzáróságra is kiterjedhet; |
| --- | --- |

d)

természetes és mechanikus szellőztetés, amely a légzáróságra is kiterjedhet;

| e) | beépített világítórendszerek, amelyeket a világítástervezés során határoznak meg, figyelembe véve a helyiség szintjén ellátott funkciókhoz szükséges megfelelő megvilágítás szintjét, a jelen lévő személyeket, a megfelelő mértékű természetes fény rendelkezésre állását, a fényszint rugalmas meghatározását, ami figyelembe veszi a funkcióbeli különbségeket és azt, hogy a berendezést lakóépületekben vagy nem lakáscélú épületekben használják; |
| --- | --- |

e)

beépített világítórendszerek, amelyeket a világítástervezés során határoznak meg, figyelembe véve a helyiség szintjén ellátott funkciókhoz szükséges megfelelő megvilágítás szintjét, a jelen lévő személyeket, a megfelelő mértékű természetes fény rendelkezésre állását, a fényszint rugalmas meghatározását, ami figyelembe veszi a funkcióbeli különbségeket és azt, hogy a berendezést lakóépületekben vagy nem lakáscélú épületekben használják;

| f) | az épület kivitele, helyzete és tájolása, beleértve a külső éghajlati körülményeket; |
| --- | --- |

f)

az épület kivitele, helyzete és tájolása, beleértve a külső éghajlati körülményeket;

| g) | passzív napenergia-hasznosító rendszerek és napsütés elleni védelem; |
| --- | --- |

g)

passzív napenergia-hasznosító rendszerek és napsütés elleni védelem;

| h) | beltéri klimatikus körülmények, beleértve a tervezett belső klímát; |
| --- | --- |

h)

beltéri klimatikus körülmények, beleértve a tervezett belső klímát;

| i) | belső terhelések. |
| --- | --- |

i)

belső terhelések.

| (4) | Ahol a számítás szempontjából jelentőséggel bírnak, figyelembe kell venni a következő szempontok kedvező hatását is:






  a) | a helyi napfényviszonyok, aktív napenergia-hasznosító rendszerek és megújuló energiaforrásokon alapuló egyéb fűtési és villamosenergia-rendszerek; |
| --- | --- | --- |

(4)

Ahol a számítás szempontjából jelentőséggel bírnak, figyelembe kell venni a következő szempontok kedvező hatását is:

a)

a helyi napfényviszonyok, aktív napenergia-hasznosító rendszerek és megújuló energiaforrásokon alapuló egyéb fűtési és villamosenergia-rendszerek;

| b) | a kapcsolt energiatermelés által termelt elektromos áram; |
| --- | --- |

b)

a kapcsolt energiatermelés által termelt elektromos áram;

| c) | táv vagy tömbfűtési és -hűtési rendszerek; |
| --- | --- |

c)

táv vagy tömbfűtési és -hűtési rendszerek;

| d) | természetes világítás. |
| --- | --- |

d)

természetes világítás.

| (5) | E számítások alkalmazásában az épületeket a következő kategóriákba kell megfelelően besorolni:






  a) | különböző típusú egylakásos családi házak; |
| --- | --- | --- |

(5)

E számítások alkalmazásában az épületeket a következő kategóriákba kell megfelelően besorolni:

a)

különböző típusú egylakásos családi házak;

| b) | lakótömbök; |
| --- | --- |

b)

lakótömbök;

| c) | irodák; |
| --- | --- |

c)

irodák;

| d) | oktatási épületek; |
| --- | --- |

d)

oktatási épületek;

| e) | kórházak; |
| --- | --- |

e)

kórházak;

| f) | szállodák és éttermek; |
| --- | --- |

f)

szállodák és éttermek;

| g) | sportlétesítmények; |
| --- | --- |

g)

sportlétesítmények;

| h) | ║ kiskereskedelmi szolgáltató épületek; |
| --- | --- |

h)

║ kiskereskedelmi szolgáltató épületek;

| i) | nagykereskedelmi és logisztikai épületek; |
| --- | --- |

i)

nagykereskedelmi és logisztikai épületek;

| j) | egyéb energiafogyasztó épületek. |
| --- | --- |

j)

egyéb energiafogyasztó épületek.

2009. április 23., csütörtökII. MELLÉKLET

Az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványok és felülvizsgálati jegyzőkönyvek független ellenőrzési rendszere

| (1) | Azok az illetékes hatóságok vagy testületek, amelyekre az illetékes hatóság ráruházta a független ellenőrzési rendszer végrehajtásának hatáskörét, az évente
  az egyes szakértők által kibocsátott, energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványok legalább 0,5 %-át véletlenszerű ellenőrzésnek vetik alá.
  Ha a független szakértő csak kevés tanúsítványt ad ki, az illetékes hatóságok vagy szervek véletlenszerűen kiválasztanak legalább egy tanúsítványt, és azt ellenőrzésnek vetik alá.
  Az ellenőrzést az alábbiakban felsorolt három választható szint egyikén kell elvégezni, a kiválasztott tanúsítványoknak legalább egy statisztikailag szignifikáns hányadán:






  a) | az épülettel kapcsolatban az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítvány kiállításakor alapul vett adatok érvényességének, valamint a tanúsítványban feltüntetett eredményeknek a vizsgálata; |
| --- | --- | --- |

(1)

Azok az illetékes hatóságok vagy testületek, amelyekre az illetékes hatóság ráruházta a független ellenőrzési rendszer végrehajtásának hatáskörét, az évente
  az egyes szakértők által kibocsátott, energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványok legalább 0,5 %-át véletlenszerű ellenőrzésnek vetik alá.
  Ha a független szakértő csak kevés tanúsítványt ad ki, az illetékes hatóságok vagy szervek véletlenszerűen kiválasztanak legalább egy tanúsítványt, és azt ellenőrzésnek vetik alá.
  Az ellenőrzést az alábbiakban felsorolt három választható szint egyikén kell elvégezni, a kiválasztott tanúsítványoknak legalább egy statisztikailag szignifikáns hányadán:

a)

az épülettel kapcsolatban az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítvány kiállításakor alapul vett adatok érvényességének, valamint a tanúsítványban feltüntetett eredményeknek a vizsgálata;

| b) | a megadott adatok és a tanúsítványban feltüntetett eredmények hitelességének vizsgálata, az ajánlásokat is beleértve; |
| --- | --- |

b)

a megadott adatok és a tanúsítványban feltüntetett eredmények hitelességének vizsgálata, az ajánlásokat is beleértve;

| c) | az épülettel kapcsolatban az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítvány kiállításakor alapul vett adatok, valamint a tanúsítványban feltüntetett eredmények – köztük az ajánlások – hitelességének teljes körű vizsgálata, valamint helyszíni ellenőrzés az épületben az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványban foglaltak és a minősített épület tényleges jellemzőinek összevetésére. |
| --- | --- |

c)

az épülettel kapcsolatban az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítvány kiállításakor alapul vett adatok, valamint a tanúsítványban feltüntetett eredmények – köztük az ajánlások – hitelességének teljes körű vizsgálata, valamint helyszíni ellenőrzés az épületben az energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványban foglaltak és a minősített épület tényleges jellemzőinek összevetésére.

| (2) | Amennyiben az ellenőrzések során kiderül, hogy nem tartották be a szabályokat, az illetékes hatóságok vagy szervek az ugyanazon szakértő által kiadott tanúsítványok közül véletlenszerűen kiválasztanak további ötöt, és ellenőrzésnek vetik alá azokat. Az illetékes hatóságok vagy szervek szankciókat szabnak ki a szakértőre, ha a további ellenőrzések során is szabálytalanságok derülnek ki; a legsúlyosabb szabálysértéseket a szakértő akkreditációjának visszavonásával büntetik. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Azok az illetékes hatóságok vagy testületek, amelyekre az illetékes hatóság ráruházta a független ellenőrzési rendszer végrehajtásának hatáskörét,
  az egyes szakértők által
  évente kibocsátott felülvizsgálati jelentések legalább 0,1 %-át véletlenszerű ellenőrzésnek vetik alá.
  Ha a független szakértő csak kevés felülvizsgálati jelentést ad ki, az illetékes hatóságok vagy szervek véletlenszerűen kiválasztanak legalább egy jelentést, és azt ellenőrzésnek vetik alá.
  Az ellenőrzést az alábbiakban felsorolt három választható szint egyikén kell elvégezni, a kiválasztott felülvizsgálati jelentéseknek legalább egy statisztikailag szignifikáns hányadán:






  a) | a vizsgált épületgépészeti rendszerrel kapcsolatban kiadott felülvizsgálati jelentéshez alapul vett adatok érvényességének, valamint a felülvizsgálati jelentésben feltüntetett eredményeknek a vizsgálata; |
| --- | --- | --- |

(3)

Azok az illetékes hatóságok vagy testületek, amelyekre az illetékes hatóság ráruházta a független ellenőrzési rendszer végrehajtásának hatáskörét,
  az egyes szakértők által
  évente kibocsátott felülvizsgálati jelentések legalább 0,1 %-át véletlenszerű ellenőrzésnek vetik alá.
  Ha a független szakértő csak kevés felülvizsgálati jelentést ad ki, az illetékes hatóságok vagy szervek véletlenszerűen kiválasztanak legalább egy jelentést, és azt ellenőrzésnek vetik alá.
  Az ellenőrzést az alábbiakban felsorolt három választható szint egyikén kell elvégezni, a kiválasztott felülvizsgálati jelentéseknek legalább egy statisztikailag szignifikáns hányadán:

a)

a vizsgált épületgépészeti rendszerrel kapcsolatban kiadott felülvizsgálati jelentéshez alapul vett adatok érvényességének, valamint a felülvizsgálati jelentésben feltüntetett eredményeknek a vizsgálata;

| b) | a megadott adatok és a felülvizsgálati jelentésben feltüntetett eredmények hitelességének vizsgálata, az ajánlásokat is beleértve; |
| --- | --- |

b)

a megadott adatok és a felülvizsgálati jelentésben feltüntetett eredmények hitelességének vizsgálata, az ajánlásokat is beleértve;

| c) | az épületgépészeti rendszerrel kapcsolatban a felülvizsgálati jelentés kiállításakor alapul vett adatok, valamint a felülvizsgálati jelentésben feltüntetett eredmények, köztük az ajánlások hitelességének teljes körű vizsgálata, helyszíni ellenőrzés az épületben a felülvizsgálati jelentésben foglaltak és a minősített épületgépészeti rendszer tényleges jellemzőinek összevetésére. |
| --- | --- |

c)

az épületgépészeti rendszerrel kapcsolatban a felülvizsgálati jelentés kiállításakor alapul vett adatok, valamint a felülvizsgálati jelentésben feltüntetett eredmények, köztük az ajánlások hitelességének teljes körű vizsgálata, helyszíni ellenőrzés az épületben a felülvizsgálati jelentésben foglaltak és a minősített épületgépészeti rendszer tényleges jellemzőinek összevetésére.

| (4) | Amennyiben az ellenőrzések során kiderül, hogy nem tartották be a szabályokat, az illetékes hatóságok vagy szervek az ugyanazon szakértő által kiadott felülvizsgálati jegyzőkönyvek közül véletlenszerűen kiválasztanak további ötöt, és ellenőrzésnek vetik alá azokat. Az illetékes hatóságok vagy szervek szankciókat szabnak ki a szakértőre, ha a további ellenőrzések során is szabálytalanságok derülnek ki; a legsúlyosabb szabálysértéseket a szakértő akkreditációjának visszavonásával büntetik. |
| --- | --- |

(4)

2009. április 23., csütörtökIII. MELLÉKLET

A.   rész

A hatályon kívül helyezett irányelv és módosítása

(a 25. cikk alapján)

| 2002/91/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
  (HL L 1, 2003.1.4., 65. o.) | |
| --- | --- |
| 1137/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
  (
  HL L 311., 2008.11.21., 1. o
  ) | kizárólag a melléklet 9.9 pontja |

2002/91/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

(HL L 1, 2003.1.4., 65. o.)

1137/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

(
  HL L 311., 2008.11.21., 1. o
  )

kizárólag a melléklet 9.9 pontja

B.   rész

A nemzeti jogba való átültetésre és alkalmazására előírt határidők listája

(a 25. cikk alapján)

| Irányelv | Az átültetés határideje | Alkalmazás dátuma |
| --- | --- | --- |
| 2002/91/EK | 2006. január 4. | kizárólag a 7., 8. és 9. cikk vonatkozásában 2009. január 4. |

Irányelv

Az átültetés határideje

Alkalmazás dátuma

2002/91/EK

2006. január 4.

kizárólag a 7., 8. és 9. cikk vonatkozásában 2009. január 4.

2009. április 23, csütörtökIV. MELLÉKLET

A költségoptimalizált szintek kiszámítására vonatkozó közös módszerek elvei

A költségoptimalizált szintek kiszámítására vonatkozó közös módszerek megállapításakor a Bizottság legalább az alábbi elveket veszi figyelembe:

| — | meghatározzák azokat a referenciaépületeket, amelyek funkciójuk és földrajzi elhelyezkedésük szempontjából (beleértve a beltéri és kültéri éghajlati viszonyokat is) reprezentatívak. A referenciaépületek felölelik az új és meglévő nem lakáscélú és lakóépületeket is; |
| --- | --- |

—

meghatározzák azokat a referenciaépületeket, amelyek funkciójuk és földrajzi elhelyezkedésük szempontjából (beleértve a beltéri és kültéri éghajlati viszonyokat is) reprezentatívak. A referenciaépületek felölelik az új és meglévő nem lakáscélú és lakóépületeket is;

| — | meghatározzák az energiahatékonyság műszaki csomagjait (például az épület vagy épületrészek külső térelhatárolóinak szigetelése vagy energiahatékonyabb épületgépészeti rendszerek) és az értékelendő energiaellátási intézkedéseket; |
| --- | --- |

—

meghatározzák az energiahatékonyság műszaki csomagjait (például az épület vagy épületrészek külső térelhatárolóinak szigetelése vagy energiahatékonyabb épületgépészeti rendszerek) és az értékelendő energiaellátási intézkedéseket;

| — | meghatározzák a nulla nettó energiafelhasználású épületek megvalósítását célzó teljes műszaki csomagokat; |
| --- | --- |

—

meghatározzák a nulla nettó energiafelhasználású épületek megvalósítását célzó teljes műszaki csomagokat;

| — | értékelik a referenciaépületek fűtő- és hűtőenergia-igényét, a szállított energiát, az épületek által felhasznált primerenergiát és a szén-dioxid-kibocsátást (beleértve a meghatározott és alkalmazott műszaki csomagokat is); |
| --- | --- |

—

értékelik a referenciaépületek fűtő- és hűtőenergia-igényét, a szállított energiát, az épületek által felhasznált primerenergiát és a szén-dioxid-kibocsátást (beleértve a meghatározott és alkalmazott műszaki csomagokat is);

| — | értékelik a referenciaépületekre alkalmazott műszaki csomagoknak megfelelő, energiával kapcsolatos beruházások költségeit, energiaköltségeket és egyéb működési költségeket; |
| --- | --- |

—

értékelik a referenciaépületekre alkalmazott műszaki csomagoknak megfelelő, energiával kapcsolatos beruházások költségeit, energiaköltségeket és egyéb működési költségeket;

| — | értékelik a regionális/helyi munkaerő költségeit, ideértve az anyagokét is. |
| --- | --- |

—

értékelik a regionális/helyi munkaerő költségeit, ideértve az anyagokét is.

Amikor a referenciaépületre alkalmazott intézkedések műszaki csomagjai alapján kiszámítják egy épület életciklusköltségeit, és azt összefüggésbe állítják az energiahatékonysággal és/vagy a CO2-kibocsátással, értékelni kell az energiateljesítményre vonatkozó minimumkövetelmények különböző szintjeinek költséghatékonyságát.

2009. április 23-i, csütörtökV. MELLÉKLET

Az
  épületek energiateljesítményének javítására irányuló pénzügyi eszközök

A nemzeti szabályozás sérelme nélkül a tagállamok a következő listán szereplő pénzügyi eszközök közül legalább kettőt végrehajtanak:

| a) | az energiatakarékos, magas energiateljesítményű és megújuló energián alapuló termékekre és szolgáltatásokra felszámított HÉA csökkentése; |
| --- | --- |

a)

az energiatakarékos, magas energiateljesítményű és megújuló energián alapuló termékekre és szolgáltatásokra felszámított HÉA csökkentése;

| b) | egyéb adócsökkentés az energiatakarékos áruk és szolgáltatások vagy az energiahatékony épületek tekintetében, beleértve a jövedelem- vagy ingatlanadó-kedvezményeket is; |
| --- | --- |

b)

egyéb adócsökkentés az energiatakarékos áruk és szolgáltatások vagy az energiahatékony épületek tekintetében, beleértve a jövedelem- vagy ingatlanadó-kedvezményeket is;

| c) | közvetlen támogatások; |
| --- | --- |

c)

közvetlen támogatások;

| d) | támogatott hitelprogramok vagy alacsony kamatú hitelek; |
| --- | --- |

d)

támogatott hitelprogramok vagy alacsony kamatú hitelek;

| e) | támogatási rendszerek; |
| --- | --- |

e)

támogatási rendszerek;

| f) | hitelgarancia-rendszerek; |
| --- | --- |

f)

hitelgarancia-rendszerek;

| g) | követelmények az energiaszolgáltatókkal szemben vagy megállapodás velük arról, hogy nyújtsanak pénzügyi támogatást minden fogyasztói kategória számára. |
| --- | --- |

g)

követelmények az energiaszolgáltatókkal szemben vagy megállapodás velük arról, hogy nyújtsanak pénzügyi támogatást minden fogyasztói kategória számára.

2009. április 23., csütörtökVI. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| 2002/91/EK irányelv | Ez az irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk, bevezető szöveg | 2. cikk, bevezető szöveg |
| 2. cikk, (1) bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés |
| - | 2. cikk, (5) bekezdés |
| 2. cikk, (2) bekezdés | 2. cikk, (6) bekezdés és I. melléklet |
| - | 2. cikk, (7), (9), (11) és (12) bekezdés |
| 2. cikk, 3. pont | 2. cikk, (13) bekezdés |
| 2. cikk, 4. pont | 2. cikk, (14) bekezdés |
| - | 2. cikk, (15) bekezdés |
| 2. cikk, 5. pont | 2. cikk, (16) bekezdés |
| 2. cikk, 6.pont | 2. cikk, (17) bekezdés |
| 2. cikk, 7.pont | 2. cikk, (18) bekezdés |
| 2. cikk, 8.pont | 2. cikk, (19) bekezdés |
| 3. cikk | 20. cikk és I. melléklet |
| 4. cikk, (1) bekezdés | 4. cikk, (1) bekezdés |
| 4. cikk, (2) bekezdés | - |
| 4. cikk, (3) bekezdés | 4. cikk, (2) bekezdés |
| - | 4. cikk, (3) bekezdés |
| - | 4. cikk, (4) bekezdés |
| - | 5. cikk |
| 5. cikk | 6. cikk, (1) bekezdés |
| - | ▐ |
| 6. cikk | 7. cikk |
| - | 8. cikk |
| - | 9. cikk |
| 7. cikk, (1) bekezdés | 11. cikk, (7) bekezdés, 12. cikk (1), (2), (3), (4) és (6) bekezdés |
| 7. cikk, (2) bekezdés | 11. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| 7. cikk, (3) bekezdés | 13. cikk |
| - | 12. cikk, (4), (7) és (8) bekezdés |
| 8. cikk, bevezető szöveg | 14. cikk, bevezető szöveg |
| 8. cikk, a) pont | 14. cikk, (1) és (3) bekezdés |
| - | 14. cikk, (2) bekezdés |
| 8. cikk, b) pont | 14. cikk, (4) bekezdés |
| 9. cikk | 15. cikk, (1) bekezdés |
| - | 15. cikk, (2) bekezdés |
| - | 16. cikk |
| 10. cikk | 17. cikk |
| - | 18. cikk |
| 11. cikk, bevezető szöveg | 19. cikk, bevezető szöveg |
| 11. cikk, a) pont | - |
| - | 19. cikk, a) alpont |
| 11. cikk, b) pont | 19. cikk, b) alpont |
| 12. cikk | 20. cikk |
| 13. cikk | 21. cikk |
| 14. cikk, (1) bekezdés | 22. cikk, (1) bekezdés |
| 14. cikk, (2) bekezdés | 22. cikk, (2) bekezdés |
| ║ | ║ |
| - | 23. cikk |
| 15. cikk, (1) bekezdés | 24. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| 15. cikk, (2) bekezdés | - |
| - | 25. cikk |
| 16. cikk | 26. cikk |
| 17. cikk | 27. cikk |
| Melléklet | I. melléklet |
| - | II–VI. melléklet |

2002/91/EK irányelv

Ez az irányelv

1. cikk

1. cikk

2. cikk, bevezető szöveg

2. cikk, bevezető szöveg

2. cikk, (1) bekezdés

2. cikk, (1) bekezdés

-

2. cikk, (5) bekezdés

2. cikk, (2) bekezdés

2. cikk, (6) bekezdés és I. melléklet

-

2. cikk, (7), (9), (11) és (12) bekezdés

2. cikk, 3. pont

2. cikk, (13) bekezdés

2. cikk, 4. pont

2. cikk, (14) bekezdés

-

2. cikk, (15) bekezdés

2. cikk, 5. pont

2. cikk, (16) bekezdés

2. cikk, 6.pont

2. cikk, (17) bekezdés

2. cikk, 7.pont

2. cikk, (18) bekezdés

2. cikk, 8.pont

2. cikk, (19) bekezdés

3. cikk

20. cikk és I. melléklet

4. cikk, (1) bekezdés

4. cikk, (1) bekezdés

4. cikk, (2) bekezdés

-

4. cikk, (3) bekezdés

4. cikk, (2) bekezdés

-

4. cikk, (3) bekezdés

-

4. cikk, (4) bekezdés

-

5. cikk

5. cikk

6. cikk, (1) bekezdés

-

▐

6. cikk

7. cikk

-

8. cikk

-

9. cikk

7. cikk, (1) bekezdés

11. cikk, (7) bekezdés, 12. cikk (1), (2), (3), (4) és (6) bekezdés

7. cikk, (2) bekezdés

11. cikk, (1) és (2) bekezdés

7. cikk, (3) bekezdés

13. cikk

-

12. cikk, (4), (7) és (8) bekezdés

8. cikk, bevezető szöveg

14. cikk, bevezető szöveg

8. cikk, a) pont

14. cikk, (1) és (3) bekezdés

-

14. cikk, (2) bekezdés

8. cikk, b) pont

14. cikk, (4) bekezdés

9. cikk

15. cikk, (1) bekezdés

-

15. cikk, (2) bekezdés

-

16. cikk

10. cikk

17. cikk

-

18. cikk

11. cikk, bevezető szöveg

19. cikk, bevezető szöveg

11. cikk, a) pont

-

-

19. cikk, a) alpont

11. cikk, b) pont

19. cikk, b) alpont

12. cikk

20. cikk

13. cikk

21. cikk

14. cikk, (1) bekezdés

22. cikk, (1) bekezdés

14. cikk, (2) bekezdés

22. cikk, (2) bekezdés

║

║

-

23. cikk

15. cikk, (1) bekezdés

24. cikk, (1) és (2) bekezdés

15. cikk, (2) bekezdés

-

-

25. cikk

16. cikk

26. cikk

17. cikk

27. cikk

Melléklet

I. melléklet

-

II–VI. melléklet

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/292 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/292

---

2009. április 23-i, csütörtökHitelminősítő intézetek ***I

P6_TA(2009)0279

Az Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása a hitelminősítő intézetekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0704 – C6-0397/2008 – 2008/0217(COD))

2010/C 184 E/66

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0704),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0397/2008),

tekintettel Tanács képviselőjének 2009. április 23-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja a módosított javaslatot az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdése második albekezdésének első franciabekezdésével összhangban,

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A6-0191/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2009. április 23, csütörtökP6_TC1-COD(2008)0217

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra a hitelminősítő intézetekről szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, a(z) .../.../EK rendelettel.)

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/293 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/293

---

2009. április 23, csütörtökA tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogai ***I

P6_TA(2009)0280

Az Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása a tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogairól, valamint a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0816 – C6-0476/2008 – 2008/0246(COD))

2010/C 184 E/67

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0816),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, 71. cikkének (1) bekezdésére és 80. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0476/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A6-0209/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2009. április 23., csütörtökP6_TC1-COD(2008)0246

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra a tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogairól, valamint a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen 71. cikkének (1) bekezdésére és 80. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára║,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A tengeri közlekedésben a Közösség fellépésének egyebek mellett azt a célt kell szolgálnia, hogy az utasok számára más közlekedési módokhoz hasonló, magas szintű védelmet biztosítson. Ezenkívül teljes mértékben figyelembe kell vennie általában a fogyasztóvédelmi követelményeket. |
| --- | --- |

(1)

A tengeri közlekedésben a Közösség fellépésének egyebek mellett azt a célt kell szolgálnia, hogy az utasok számára más közlekedési módokhoz hasonló, magas szintű védelmet biztosítson. Ezenkívül teljes mértékben figyelembe kell vennie általában a fogyasztóvédelmi követelményeket.

| (2) | Mivel a szállítási szerződésekben a tengeri utasok a gyengébb felek, az utasok jogait e tekintetben állampolgárságuktól vagy a Közösségen belüli lakóhelyüktől függetlenül védeni kell. |
| --- | --- |

(2)

Mivel a szállítási szerződésekben a tengeri utasok a gyengébb felek, az utasok jogait e tekintetben állampolgárságuktól vagy a Közösségen belüli lakóhelyüktől függetlenül védeni kell.

| (3) | A tengeri és belvízi személyszállítás egységes piacának valamennyi állampolgár javát kell szolgálnia. Következésképpen a fogyatékosság, életkor vagy egyéb tényező miatt fogyatékkal élő és csökkent mozgásképességű személyeknek a többi állampolgáréhoz hasonló lehetőségeket kell biztosítani a kereskedelmi célú tengeri személyszállítás igénybevételénél. A fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek a többi állampolgárral azonos jogokkal rendelkeznek a szabad mozgás, a szabad választás és a megkülönböztetésmentesség tekintetében. |
| --- | --- |

(3)

A tengeri és belvízi személyszállítás egységes piacának valamennyi állampolgár javát kell szolgálnia. Következésképpen a fogyatékosság, életkor vagy egyéb tényező miatt fogyatékkal élő és csökkent mozgásképességű személyeknek a többi állampolgáréhoz hasonló lehetőségeket kell biztosítani a kereskedelmi célú tengeri személyszállítás igénybevételénél. A fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek a többi állampolgárral azonos jogokkal rendelkeznek a szabad mozgás, a szabad választás és a megkülönböztetésmentesség tekintetében.

| (4) | A fogyatékkal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 9. cikkére figyelemmel és annak érdekében, hogy a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek a többi állampolgárhoz hasonló lehetőségekkel rendelkezzenek, amikor tengeren és belvízen utaznak, meg kell határozni az utazás közben érvényes megkülönböztetésmentességre és segítségnyújtásra vonatkozó szabályokat. Ezeknek a személyek szállítását el kell vállalni és a szállítást a fogyatékosságra vagy mozgásképtelenségre hivatkozva nem lehet megtagadni ▐. A kikötőkben és – ahol nincs kikötő – a fel- és a leszálló helyeken, illetve a személyhajók fedélzetén biztosítani kell számukra a segítségnyújtás igénybevételéhez való jogot. A társadalmi beilleszkedés elősegítése érdekében ehhez a segítséghez az érintett személyeknek díjmentesen kell hozzájutniuk. A fuvarozóknak – lehetőség szerint az európai szabványosítási rendszerre támaszkodva – meg kell határozniuk az akadálymentesítés szabályait. |
| --- | --- |

(4)

A fogyatékkal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 9. cikkére figyelemmel és annak érdekében, hogy a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek a többi állampolgárhoz hasonló lehetőségekkel rendelkezzenek, amikor tengeren és belvízen utaznak, meg kell határozni az utazás közben érvényes megkülönböztetésmentességre és segítségnyújtásra vonatkozó szabályokat. Ezeknek a személyek szállítását el kell vállalni és a szállítást a fogyatékosságra vagy mozgásképtelenségre hivatkozva nem lehet megtagadni ▐. A kikötőkben és – ahol nincs kikötő – a fel- és a leszálló helyeken, illetve a személyhajók fedélzetén biztosítani kell számukra a segítségnyújtás igénybevételéhez való jogot. A társadalmi beilleszkedés elősegítése érdekében ehhez a segítséghez az érintett személyeknek díjmentesen kell hozzájutniuk. A fuvarozóknak – lehetőség szerint az európai szabványosítási rendszerre támaszkodva – meg kell határozniuk az akadálymentesítés szabályait.

| (5) | Az új kikötők és – ahol vannak – terminálok tervezésével, illetve a meglévők nagyobb átalakításával kapcsolatos döntések meghozatala során a kikötőket üzemeltető vezetésnek és fuvarozóknak ▐ figyelembe kell venniük a fogyatékkal élő, illetve a csökkent mozgásképességű személyek igényeit. Hasonlóképpen ▐ ezeket az igényeket az új vagy újonnan átalakítandó személyhajók tervezésével kapcsolatos döntések meghozatala során is figyelembe kell venni a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről szóló, 1998. március 17-i 98/18/EK tanácsi irányelv (4) szerint. |
| --- | --- |

(5)

Az új kikötők és – ahol vannak – terminálok tervezésével, illetve a meglévők nagyobb átalakításával kapcsolatos döntések meghozatala során a kikötőket üzemeltető vezetésnek és fuvarozóknak ▐ figyelembe kell venniük a fogyatékkal élő, illetve a csökkent mozgásképességű személyek igényeit. Hasonlóképpen ▐ ezeket az igényeket az új vagy újonnan átalakítandó személyhajók tervezésével kapcsolatos döntések meghozatala során is figyelembe kell venni a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről szóló, 1998. március 17-i 98/18/EK tanácsi irányelv (4) szerint.

| (6) | A Szerződés hatálya tartozó tagállami területen található kikötőkben nyújtandó segítségnek többek között lehetővé kell tennie, hogy a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek a kikötő egy kijelölt érkezési pontjáról eljussanak a személyhajóig, továbbá a személyhajótól eljussanak a kikötő egy kijelölt távozási pontjáig, beleértve a be- és kiszállást is. |
| --- | --- |

(6)

A Szerződés hatálya tartozó tagállami területen található kikötőkben nyújtandó segítségnek többek között lehetővé kell tennie, hogy a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek a kikötő egy kijelölt érkezési pontjáról eljussanak a személyhajóig, továbbá a személyhajótól eljussanak a kikötő egy kijelölt távozási pontjáig, beleértve a be- és kiszállást is.

| (7) | A segítségnyújtást úgy kell finanszírozni, hogy annak terhe egyenlően oszoljon meg a fuvarozó szolgáltatásait igénybe vevő valamennyi utas között, és elkerülhető legyen a fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek szállításában való ellenérdekeltség. A finanszírozás legalkalmasabb módjának az látszik, ha a fuvarozást igénybe vevő minden utas a menetjegy alapárába beépített díjat fizeti. A díjat teljes mértékben átlátható módon kell kialakítani és alkalmazni. |
| --- | --- |

(7)

A segítségnyújtást úgy kell finanszírozni, hogy annak terhe egyenlően oszoljon meg a fuvarozó szolgáltatásait igénybe vevő valamennyi utas között, és elkerülhető legyen a fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek szállításában való ellenérdekeltség. A finanszírozás legalkalmasabb módjának az látszik, ha a fuvarozást igénybe vevő minden utas a menetjegy alapárába beépített díjat fizeti. A díjat teljes mértékben átlátható módon kell kialakítani és alkalmazni.

| (8) | A fogyatékkal élő és csökkent mozgásképességű személyeknek nyújtandó segítség megszervezésénél és alkalmazottaik képzésénél a fuvarozóknak figyelembe kell venniük a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) „Javaslatok a személyhajók idős és mozgássérült személyek igényeinek megfelelő tervezésére és üzemeltetésére vonatkozóan” című körlevelét (5). |
| --- | --- |

(8)

A fogyatékkal élő és csökkent mozgásképességű személyeknek nyújtandó segítség megszervezésénél és alkalmazottaik képzésénél a fuvarozóknak figyelembe kell venniük a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) „Javaslatok a személyhajók idős és mozgássérült személyek igényeinek megfelelő tervezésére és üzemeltetésére vonatkozóan” című körlevelét (5).

| (9) | A fogyatékkal élők vagy mozgásukban korlátozott személyek beszállására vonatkozó rendelkezések nem sérthetik az utasok beszállására vonatkozó hatályos nemzetközi, közösségi vagy nemzeti általános szabályokat. |
| --- | --- |

(9)

A fogyatékkal élők vagy mozgásukban korlátozott személyek beszállására vonatkozó rendelkezések nem sérthetik az utasok beszállására vonatkozó hatályos nemzetközi, közösségi vagy nemzeti általános szabályokat.

| (10) | Az utasokat megfelelően tájékoztatni kell abban az esetben, ha valamely járatot törölnek vagy az késik. A tájékoztatással elő kell segíteni, hogy az utasok a szükséges intézkedéseket megtehessék, ha pedig kell, a többi csatlakozási lehetőségről tájékozódjanak. |
| --- | --- |

(10)

Az utasokat megfelelően tájékoztatni kell abban az esetben, ha valamely járatot törölnek vagy az késik. A tájékoztatással elő kell segíteni, hogy az utasok a szükséges intézkedéseket megtehessék, ha pedig kell, a többi csatlakozási lehetőségről tájékozódjanak.

| (11) | Csökkenteni kell az utasok részére az utazások törléséből vagy hosszú késéséből származó kényelmetlenségeket. Ennek érdekében az utasokról megfelelően gondoskodni kell, és biztosítani kell a számukra azt a lehetőséget, hogy az utazást lemondják és a menetjegy ellenértékét visszakapják vagy kielégítő feltételek mellett másik útvonalat válasszanak. |
| --- | --- |

(11)

Csökkenteni kell az utasok részére az utazások törléséből vagy hosszú késéséből származó kényelmetlenségeket. Ennek érdekében az utasokról megfelelően gondoskodni kell, és biztosítani kell a számukra azt a lehetőséget, hogy az utazást lemondják és a menetjegy ellenértékét visszakapják vagy kielégítő feltételek mellett másik útvonalat válasszanak.

| (12) | A fuvarozóknak rendelkezniük kell a járat késése vagy törlése esetén az utasoknak a menetjegy árának adott százalékában fizetendő kártérítésről, kivéve azt az esetet, amikor a késés vagy a törlés oka olyan rendkívüli körülmény, amelyet minden ésszerű intézkedés megtétele esetén sem lehetett volna elkerülni. |
| --- | --- |

(12)

A fuvarozóknak rendelkezniük kell a járat késése vagy törlése esetén az utasoknak a menetjegy árának adott százalékában fizetendő kártérítésről, kivéve azt az esetet, amikor a késés vagy a törlés oka olyan rendkívüli körülmény, amelyet minden ésszerű intézkedés megtétele esetén sem lehetett volna elkerülni.

| (13) | A fuvarozóknak együtt kell működniük az utasok ellátását és támogatását az utazást érintő bármilyen fennakadás és különösen hosszú késés esetében javító nemzeti vagy európai szintű intézkedések elfogadása érdekében. |
| --- | --- |

(13)

A fuvarozóknak együtt kell működniük az utasok ellátását és támogatását az utazást érintő bármilyen fennakadás és különösen hosszú késés esetében javító nemzeti vagy európai szintű intézkedések elfogadása érdekében.

| (14) | Ez a rendelet nem érinti az utasoknak a szervezett utazási formákról szóló 90/314/EGK tanácsi irányelvben (6) meghatározott jogait. Ez a rendelet nem alkalmazandó abban az esetben, ha a szervezett utat nem a szállítást végző tengeri járat törlése miatt törlik. |
| --- | --- |

(14)

Ez a rendelet nem érinti az utasoknak a szervezett utazási formákról szóló 90/314/EGK tanácsi irányelvben (6) meghatározott jogait. Ez a rendelet nem alkalmazandó abban az esetben, ha a szervezett utat nem a szállítást végző tengeri járat törlése miatt törlik.

| (15) | Az utasokat az e rendelet által előírt jogaikról teljes körű tájékoztatásban kell részesíteni, hogy ezeket a jogaikat ténylegesen gyakorolhassák is. A tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogai közé tartozik az is, hogy utazás előtt és alatt a szolgáltatásokról tájékoztatást kell kapniuk. A tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasoknak szóló valamennyi tájékoztatást ▐ a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára is hozzáférhető formában is biztosítani kell. |
| --- | --- |

(15)

Az utasokat az e rendelet által előírt jogaikról teljes körű tájékoztatásban kell részesíteni, hogy ezeket a jogaikat ténylegesen gyakorolhassák is. A tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogai közé tartozik az is, hogy utazás előtt és alatt a szolgáltatásokról tájékoztatást kell kapniuk. A tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasoknak szóló valamennyi tájékoztatást ▐ a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára is hozzáférhető formában is biztosítani kell.

| (16) | A tagállamoknak felügyelniük és biztosítaniuk kell e rendelet teljesítését, és ki kell jelölniük egy megfelelő szervet a végrehajtással összefüggő feladatok ellátására. Az ellenőrzés nem érintheti az utasok azon jogát, hogy a nemzeti jog alapján bírósághoz forduljanak jogorvoslatért. |
| --- | --- |

(16)

A tagállamoknak felügyelniük és biztosítaniuk kell e rendelet teljesítését, és ki kell jelölniük egy megfelelő szervet a végrehajtással összefüggő feladatok ellátására. Az ellenőrzés nem érintheti az utasok azon jogát, hogy a nemzeti jog alapján bírósághoz forduljanak jogorvoslatért.

| (17) | Az utasok jogainak gyakorlását a fuvarozók által a panaszok kezelésére bevezetett megfelelő eljárások révén vagy, adott esetben, a panaszoknak az érintett tagállam által arra kijelölt szervhez ▐ történő továbbításával kell biztosítani. |
| --- | --- |

(17)

Az utasok jogainak gyakorlását a fuvarozók által a panaszok kezelésére bevezetett megfelelő eljárások révén vagy, adott esetben, a panaszoknak az érintett tagállam által arra kijelölt szervhez ▐ történő továbbításával kell biztosítani.

| (18) | A kikötőben vagy a fel- és leszálló helyeken biztosított segítségnyújtásra vonatkozó panasszal a kikötő helye szerinti tagállam által e rendelet végrehajtására kijelölt szervhez ▐ kell fordulni. A fuvarozó által a tengeren nyújtott segítségnyújtásra vonatkozó panasszal a fuvarozó működési engedélyét kiadó tagállam által e rendelet végrehajtására kijelölt szervhez ▐ kell fordulni. Az e rendelet végrehajtására kijelölt szervnek olyan hatáskörrel és képességgel kell rendelkeznie, hogy a panaszokat kivizsgálhassa és a jogviták peren kívüli rendezését elősegíthesse. |
| --- | --- |

(18)

A kikötőben vagy a fel- és leszálló helyeken biztosított segítségnyújtásra vonatkozó panasszal a kikötő helye szerinti tagállam által e rendelet végrehajtására kijelölt szervhez ▐ kell fordulni. A fuvarozó által a tengeren nyújtott segítségnyújtásra vonatkozó panasszal a fuvarozó működési engedélyét kiadó tagállam által e rendelet végrehajtására kijelölt szervhez ▐ kell fordulni. Az e rendelet végrehajtására kijelölt szervnek olyan hatáskörrel és képességgel kell rendelkeznie, hogy a panaszokat kivizsgálhassa és a jogviták peren kívüli rendezését elősegíthesse.

| (19) | A Bizottságnak javaslatot kell tennie az utasok jogaira vonatkozó világos szabályokra – a felelősségek, a kötelezettségek, az elérhetőség és a fogyatékkal élő, illetve mozgásukban korlátozott személyek jogai tekintetében – az utasok szárazföld és tenger, illetve belvízi hajóútvonalak közötti átszállóhelyein. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottságnak javaslatot kell tennie az utasok jogaira vonatkozó világos szabályokra – a felelősségek, a kötelezettségek, az elérhetőség és a fogyatékkal élő, illetve mozgásukban korlátozott személyek jogai tekintetében – az utasok szárazföld és tenger, illetve belvízi hajóútvonalak közötti átszállóhelyein.

| (20) | A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az e rendelet megszegése esetén alkalmazandó szankciókat, és biztosítaniuk kell a szankciók alkalmazását. A szankcióknak – amelyek magukban foglalhatják az érintett személy számára fizetendő kártérítés elrendelését is – hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. |
| --- | --- |

(20)

A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az e rendelet megszegése esetén alkalmazandó szankciókat, és biztosítaniuk kell a szankciók alkalmazását. A szankcióknak – amelyek magukban foglalhatják az érintett személy számára fizetendő kártérítés elrendelését is – hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

| (21) | Mivel e rendelet céljait – nevezetesen az utasoknak a tagállamok mindegyikében nyújtandó magas színvonalú és egységes védelmet és segítséget, valamint annak biztosítását, hogy az egységes piacon a gazdasági szereplők összehangolt feltételek között működjenek – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés terjedelme vagy hatásai miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben rögzített arányosság elvével összhangban e rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(21)

Mivel e rendelet céljait – nevezetesen az utasoknak a tagállamok mindegyikében nyújtandó magas színvonalú és egységes védelmet és segítséget, valamint annak biztosítását, hogy az egységes piacon a gazdasági szereplők összehangolt feltételek között működjenek – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés terjedelme vagy hatásai miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben rögzített arányosság elvével összhangban e rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (22) | Az utasok jogaival kapcsolatos jövőbeli európai jogalkotási kezdeményezés esetén ésszerűbb lenne az összes szállítóeszközre kiterjedő horizontális jogalkotási megközelítés, tekintettel a kombinált szállítás használata iránti igényre. |
| --- | --- |

(22)

Az utasok jogaival kapcsolatos jövőbeli európai jogalkotási kezdeményezés esetén ésszerűbb lenne az összes szállítóeszközre kiterjedő horizontális jogalkotási megközelítés, tekintettel a kombinált szállítás használata iránti igényre.

| (23) | A rendelet végrehajtásának a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeleten (rendelet a fogyasztóvédelmi együttműködésről) (7) kell alapulnia. A 2006/2004/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(23)

A rendelet végrehajtásának a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeleten (rendelet a fogyasztóvédelmi együttműködésről) (7) kell alapulnia. A 2006/2004/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (24) | A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) szigorú végrehajtása szükséges ahhoz, hogy garantálni lehessen a tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok magánéletének védelmét, illetve biztosítani lehessen, hogy a kért információk kizárólag az e rendeletben meghatározott, segítségnyújtással kapcsolatos kötelezettségek teljesítését szolgálják, és az utasok rovására nem élnek azokkal vissza. |
| --- | --- |

(24)

A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) szigorú végrehajtása szükséges ahhoz, hogy garantálni lehessen a tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok magánéletének védelmét, illetve biztosítani lehessen, hogy a kért információk kizárólag az e rendeletben meghatározott, segítségnyújtással kapcsolatos kötelezettségek teljesítését szolgálják, és az utasok rovására nem élnek azokkal vissza.

| (25) | Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és különösen szem előtt tartja az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket, |
| --- | --- |

(25)

Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és különösen szem előtt tartja az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   fejezet

Általános rendelkezések

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet az alábbiakra vonatkozóan állapít meg szabályokat:

| 1. | az utasok közötti megkülönböztetés tilalma a fuvarozók által felajánlott szállítási feltételek tekintetében; |
| --- | --- |

1.

az utasok közötti megkülönböztetés tilalma a fuvarozók által felajánlott szállítási feltételek tekintetében;

| 2. | a fogyatékkal élő és csökkent mozgásképességű személyeket megillető megkülönböztetésmentesség és kötelező segítségnyújtás; |
| --- | --- |

2.

a fogyatékkal élő és csökkent mozgásképességű személyeket megillető megkülönböztetésmentesség és kötelező segítségnyújtás;

| 3. | a fuvarozók kötelezettségei az utasokkal szemben törlés vagy késés esetén; |
| --- | --- |

3.

a fuvarozók kötelezettségei az utasokkal szemben törlés vagy késés esetén;

| 4. | az utasok számára minimálisan nyújtandó tájékoztatás; |
| --- | --- |

4.

az utasok számára minimálisan nyújtandó tájékoztatás;

| 5. | a panaszok kezelése; |
| --- | --- |

5.

a panaszok kezelése;

| 6. | az utasok jogainak érvényesítése. |
| --- | --- |

6.

az utasok jogainak érvényesítése.

2. cikk

Hatály

(1)   Ezt a rendeletet a Szerződés hatálya alá tartozó tagállamok területén található kikötők vagy be- és kiszállóhelyek között közlekedő vagy kikötő
  tengeri utasok
  és
  személyszállító hajót igénybe vevő
  belvízi
  utasok szállítására
  kell alkalmazni, beleértve a sétahajózási forgalmat is.

(2)   A tagállamok a közszolgáltatási szerződésekkel érintett szolgáltatásokat érintően mentességet adhatnak, ha ezek a szerződések az e rendeletben előírtakhoz hasonló mértékű utasjogokat biztosítanak.

(3)
     
  A tagállamok kizárhatják e rendelet hatálya alól a városi és külvárosi közlekedési szolgáltatásokat, amennyiben biztosítják, hogy a rendelet céljait szabályozási intézkedések révén is elérik, és ha az e rendeletben előírtakhoz hasonló szintű utasjogokat biztosítanak.

3. cikk

Meghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „fogyatékkal élő személy” vagy „csökkent mozgásképességű személy”: bármely személy, akinek mozgásképessége a közlekedés során bármilyen fizikai (érzék- vagy mozgásszervi, állandó vagy időleges) fogyatékosság, értelmi
  vagy pszichoszociális
  fogyatékosság vagy sérülés, vagy más fogyatékossághoz vezető ok, illetve kor miatt korlátozott, és akinek helyzete kellő figyelmet igényel, és szükségessé teszi a valamennyi utas rendelkezésére álló szolgáltatás hozzáigazítását az érintett személy egyéni igényeihez; |
| --- | --- |

a)

„fogyatékkal élő személy” vagy „csökkent mozgásképességű személy”: bármely személy, akinek mozgásképessége a közlekedés során bármilyen fizikai (érzék- vagy mozgásszervi, állandó vagy időleges) fogyatékosság, értelmi
  vagy pszichoszociális
  fogyatékosság vagy sérülés, vagy más fogyatékossághoz vezető ok, illetve kor miatt korlátozott, és akinek helyzete kellő figyelmet igényel, és szükségessé teszi a valamennyi utas rendelkezésére álló szolgáltatás hozzáigazítását az érintett személy egyéni igényeihez;

| b) | „törlés”: egy korábban betervezett olyan járat üzemeltetésének lemondása, amelyre legalább egy helyfoglalást leadtak; |
| --- | --- |

b)

„törlés”: egy korábban betervezett olyan járat üzemeltetésének lemondása, amelyre legalább egy helyfoglalást leadtak;

| c) | „késés”: a közzétett menetrend szerinti indulási vagy érkezési időpont, és az utas tényleges vagy várt indulásának vagy érkezésének időpontja közötti időkülönbség; |
| --- | --- |

c)

„késés”: a közzétett menetrend szerinti indulási vagy érkezési időpont, és az utas tényleges vagy várt indulásának vagy érkezésének időpontja közötti időkülönbség;

| d) | „fuvarozó”: az utazásszervezőt kivéve az a személy, aki szállítási szerződést kötött vagy akinek a nevében ilyet kötöttek, vagy a teljesítő fuvarozó, függetlenül attól, hogy a szállítást ténylegesen ez a személy vagy egy teljesítő fuvarozó végezte-e; |
| --- | --- |

d)

„fuvarozó”: az utazásszervezőt kivéve az a személy, aki szállítási szerződést kötött vagy akinek a nevében ilyet kötöttek, vagy a teljesítő fuvarozó, függetlenül attól, hogy a szállítást ténylegesen ez a személy vagy egy teljesítő fuvarozó végezte-e;

| e) | „kereskedelmi célú tengeri személyszállítás”: a tengeri személyszállító által önállóan vagy szervezett utazás részeként, ellenérték fejében, az utazóközönség számára ajánlott menetrend szerinti vagy nem menetrend szerinti járatra irányuló szolgáltatás; |
| --- | --- |

e)

„kereskedelmi célú tengeri személyszállítás”: a tengeri személyszállító által önállóan vagy szervezett utazás részeként, ellenérték fejében, az utazóközönség számára ajánlott menetrend szerinti vagy nem menetrend szerinti járatra irányuló szolgáltatás;

| f) | „teljesítő fuvarozó”: a fuvarozóval és az utazásszervezővel nem azonos személy, aki ténylegesen teljesíti a szállítást, vagy annak egy részét; |
| --- | --- |

f)

„teljesítő fuvarozó”: a fuvarozóval és az utazásszervezővel nem azonos személy, aki ténylegesen teljesíti a szállítást, vagy annak egy részét;

| g) | „kikötő”: átalakított és berendezésekkel felszerelt vízi és szárazföldi terület, amely lehetővé teszi első sorban hajók fogadását, azok ki- és berakodását, áruk tárolását, belföldön fuvarozott áruk fogadását és feladását, illetve személyhajók esetében a fel- és leszállást; |
| --- | --- |

g)

„kikötő”: átalakított és berendezésekkel felszerelt vízi és szárazföldi terület, amely lehetővé teszi első sorban hajók fogadását, azok ki- és berakodását, áruk tárolását, belföldön fuvarozott áruk fogadását és feladását, illetve személyhajók esetében a fel- és leszállást;

| h) | „fel- és leszállóhely”: a kikötővel nem azonos vízi és szárazföldi terület, ahol az utasok rendszeresen fel- és leszállnak; |
| --- | --- |

h)

„fel- és leszállóhely”: a kikötővel nem azonos vízi és szárazföldi terület, ahol az utasok rendszeresen fel- és leszállnak;

| i) | „hajó”: tengeren vagy belvízi úton közlekedő vízi jármű, a légpárnás járművek kivételével; |
| --- | --- |

i)

„hajó”: tengeren vagy belvízi úton közlekedő vízi jármű, a légpárnás járművek kivételével;

| j) | „szállítási szerződés”: a fuvarozó ▐ és az utas között egy vagy több szállítási szolgáltatás biztosítására létrejött szállítási szerződés
  , függetlenül attól, hogy a menetjegyet fuvarozótól, utazásszervezőtől, menetjegy-értékesítőtől vagy az interneten keresztül vásárolták-e meg; |
| --- | --- |

j)

„szállítási szerződés”: a fuvarozó ▐ és az utas között egy vagy több szállítási szolgáltatás biztosítására létrejött szállítási szerződés
  , függetlenül attól, hogy a menetjegyet fuvarozótól, utazásszervezőtől, menetjegy-értékesítőtől vagy az interneten keresztül vásárolták-e meg;

| k) | „jegy”: érvényes, szállításra jogosító dokumentum vagy azzal egyenértékű nem papíralapú eszköz, beleértve az elektronikus formát is, amelyet a fuvarozó vagy annak valamely meghatalmazott menetjegy-értékesítője adott ki vagy engedélyezett; |
| --- | --- |

k)

„jegy”: érvényes, szállításra jogosító dokumentum vagy azzal egyenértékű nem papíralapú eszköz, beleértve az elektronikus formát is, amelyet a fuvarozó vagy annak valamely meghatalmazott menetjegy-értékesítője adott ki vagy engedélyezett;

| l) | „menetjegy-értékesítő”: ▐ a fuvarozó
  vagy utazásszervező
  nevében ▐ tengeri közlekedési
  szolgáltatásokat – beleértve a szervezett utazások keretében értékesített szolgáltatásokat is –
  értékesítő
  közvetítő
  ; |
| --- | --- |

l)

„menetjegy-értékesítő”: ▐ a fuvarozó
  vagy utazásszervező
  nevében ▐ tengeri közlekedési
  szolgáltatásokat – beleértve a szervezett utazások keretében értékesített szolgáltatásokat is –
  értékesítő
  közvetítő
  ;

| m) | „utazásszervező”: a 90/314/EGK rendelet 2. cikkének (2) ▐ bekezdése szerinti, a fuvarozóval nem azonos szervező ▐; |
| --- | --- |

m)

„utazásszervező”: a 90/314/EGK rendelet 2. cikkének (2) ▐ bekezdése szerinti, a fuvarozóval nem azonos szervező ▐;

| n) | „helyfoglalás”: utazásra jogosító, papír- vagy elektronikus formátumú engedély, az előzetesen megerősített, személyre szabott szállítási megállapodásnak megfelelően; |
| --- | --- |

n)

„helyfoglalás”: utazásra jogosító, papír- vagy elektronikus formátumú engedély, az előzetesen megerősített, személyre szabott szállítási megállapodásnak megfelelően;

| o) | „személyhajó”: 12 főnél több utast szállító hajó;
  ▐ |
| --- | --- |

o)

„személyhajó”: 12 főnél több utast szállító hajó;

▐

| p) | „kikötőhatóság” vagy „kikötőt üzemeltető szerv”: az a szerv, amelynek a nemzeti jogszabályok alapján – akár egyéb tevékenységhez kapcsolódóan – feladata különösen a kikötői létesítmények igazgatása és kezelése, és a kikötőben vagy ennek rendszerén belül jelen lévő üzemeltetők tevékenységeinek összehangolása, valamint ellenőrzése. Több szervből is állhat és egynél több kikötőért is felelhet. |
| --- | --- |

p)

„kikötőhatóság” vagy „kikötőt üzemeltető szerv”: az a szerv, amelynek a nemzeti jogszabályok alapján – akár egyéb tevékenységhez kapcsolódóan – feladata különösen a kikötői létesítmények igazgatása és kezelése, és a kikötőben vagy ennek rendszerén belül jelen lévő üzemeltetők tevékenységeinek összehangolása, valamint ellenőrzése. Több szervből is állhat és egynél több kikötőért is felelhet.

| q) | „sétahajózás”: szállás és más szolgáltatások biztosításával kiegészülő olyan, egy napnál (éjszakánál) hosszabb személyszállító tevékenység, amely során a hajó nem két vagy több kikötő között rendszeresen vagy menetrend szerint közlekedik, hanem olyan utasokkal, akik általában a beszállás szerinti kikötőbe érkeznek vissza; |
| --- | --- |

q)

„sétahajózás”: szállás és más szolgáltatások biztosításával kiegészülő olyan, egy napnál (éjszakánál) hosszabb személyszállító tevékenység, amely során a hajó nem két vagy több kikötő között rendszeresen vagy menetrend szerint közlekedik, hanem olyan utasokkal, akik általában a beszállás szerinti kikötőbe érkeznek vissza;

| r) | „hozzáférhető forma”: a tájékoztatás olyan formája, amely minden utas számára hozzáférhető, azaz szöveg, Braille-írás, audio és/vagy elektronikus formában. A piktogramok, a hangosbemondók és a feliratok is a hozzáférhető formák példái lehetnek, ám nem korlátozódnak azokra, és a technológiai fejlődés függvényében változhatnak; |
| --- | --- |

r)

„hozzáférhető forma”: a tájékoztatás olyan formája, amely minden utas számára hozzáférhető, azaz szöveg, Braille-írás, audio és/vagy elektronikus formában. A piktogramok, a hangosbemondók és a feliratok is a hozzáférhető formák példái lehetnek, ám nem korlátozódnak azokra, és a technológiai fejlődés függvényében változhatnak;

| s) | „utas” bármely, a fuvarozóval kötött szállítási szerződés alapján utazó személy, a járműveket, az áruk szállítását végző járműveket, pótkocsikat, vagy rakományként szállított árukat, illetve kereskedelmi árukat kísérő személyek kivételével; |
| --- | --- |

s)

„utas” bármely, a fuvarozóval kötött szállítási szerződés alapján utazó személy, a járműveket, az áruk szállítását végző járműveket, pótkocsikat, vagy rakományként szállított árukat, illetve kereskedelmi árukat kísérő személyek kivételével;

| t) | „érkezés”: az a tényleges időpont, amikor a hajó az érkezési kikötőben lehorgonyoz; |
| --- | --- |

t)

„érkezés”: az a tényleges időpont, amikor a hajó az érkezési kikötőben lehorgonyoz;

| u) | „indulás”: az a tényleges időpont, amikor a hajó hajózásra alkalmas; |
| --- | --- |

u)

„indulás”: az a tényleges időpont, amikor a hajó hajózásra alkalmas;

| v) | „jegyár”: a fedélzeten történő szállításért és szállásért fizetett összeg. Nem tartozik bele az étkezések ára, valamint egyéb, a fedélzeten végzett tevékenységek, illetve vásárlás. |
| --- | --- |

v)

„jegyár”: a fedélzeten történő szállításért és szállásért fizetett összeg. Nem tartozik bele az étkezések ára, valamint egyéb, a fedélzeten végzett tevékenységek, illetve vásárlás.

| w) | „vis maior (erőhatalom)”: olyan esemény vagy körülmény, amelyet még a megfelelő intézkedések megtétele ellenére sem lehet elkerülni, pl. háború, megszállás, külső ellenség cselekménye, ellenségeskedés (attól függetlenül, hogy sor kerül-e hadüzenetre), polgárháború, lázadás, forradalom, zendülés, katonai vagy jogellenes hatalomátvétel vagy hatalombirtoklás, illetve elkobzás, terrorcselekmény, államosítás, kormányzati szankció, blokád, embargó, munkaügyi vita, sztrájk, munkáskizárás, az elektromos áramellátás szünetelése, meghibásodása, vagy az olyan természeti csapások, mint a tűzvész, áradás, földrengés, vihar, hurrikán és egyéb természeti csapások. Vis maiort okozhatnak olyan körülmények is, mint például a rendkívüli hullámverés, erős szelek, jelentős hullámmagasság meghaladása és a jégképződés. |
| --- | --- |

w)

„vis maior (erőhatalom)”: olyan esemény vagy körülmény, amelyet még a megfelelő intézkedések megtétele ellenére sem lehet elkerülni, pl. háború, megszállás, külső ellenség cselekménye, ellenségeskedés (attól függetlenül, hogy sor kerül-e hadüzenetre), polgárháború, lázadás, forradalom, zendülés, katonai vagy jogellenes hatalomátvétel vagy hatalombirtoklás, illetve elkobzás, terrorcselekmény, államosítás, kormányzati szankció, blokád, embargó, munkaügyi vita, sztrájk, munkáskizárás, az elektromos áramellátás szünetelése, meghibásodása, vagy az olyan természeti csapások, mint a tűzvész, áradás, földrengés, vihar, hurrikán és egyéb természeti csapások. Vis maiort okozhatnak olyan körülmények is, mint például a rendkívüli hullámverés, erős szelek, jelentős hullámmagasság meghaladása és a jégképződés.

4. cikk

Szállítási szerződés és megkülönböztetésmentes szerződéses feltételek

(1)   A fuvarozók a szállítási szerződés megkötését az utasoknak egy vagy több jegy kiadásával igazolják. A jegyek a szerződés megkötését egyértelműen bizonyítják és így az e rendeletben előírt jogokat biztosítják.

(2)   A szociális tarifát előíró közszolgáltatási kötelezettségek sérelme nélkül a fuvarozók vagy a menetjegy-értékesítők által alkalmazott szerződéses feltételeket és tarifákat a széles utazóközönségnek a végső felhasználó állampolgárságától vagy lakóhelyétől, illetve a fuvarozó vagy a menetjegy-értékesítők Közösségen belüli telephelyétől függetlenül megkülönböztetésmentesen kell felkínálni.

5. cikk

A felelősségelhárítás kizárása

(1)   Az e rendelet alapján fennálló kötelezettségeket többek között a szállítási szerződés eltérő vagy korlátozó záradékával nem lehet korlátozni vagy elhárítani.

(2)   A fuvarozók az e rendeletben meghatározottaknál kedvezőbb szerződéses feltételeket is ajánlhatnak az utasoknak.

II.   fejezet

A fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek jogai

6. cikk

A szállítás megtagadásának tilalma

(1)   A fuvarozók, a menetjegy-értékesítők és az utazásszervezők fogyatékosságra vagy csökkent mozgásképességre hivatkozva nem tagadhatják meg:

| a) | olyan útra szóló helyfoglalás elfogadását vagy menetjegy kiadását, amelyre a rendelet alkalmazandó; |
| --- | --- |

a)

olyan útra szóló helyfoglalás elfogadását vagy menetjegy kiadását, amelyre a rendelet alkalmazandó;

| b) | fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személy beszállítását a kikötőben vagy a fel- és leszállóhelyen, amennyiben az érintett személy érvényes jeggyel vagy helyfoglalással rendelkezik. |
| --- | --- |

b)

fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személy beszállítását a kikötőben vagy a fel- és leszállóhelyen, amennyiben az érintett személy érvényes jeggyel vagy helyfoglalással rendelkezik.

(2)   A fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személy részére a helyfoglalásokat és a jegyeket pótdíj felszámolása nélkül kell nyújtani.

7. cikk

Eltérések és különleges feltételek

(1)   A 6. cikk rendelkezéseitől eltérve a fuvarozók, menetjegy-értékesítők vagy az utazásszervezők az alábbi esetekben megtagadhatják a fogyatékkal élő vagy a csökkent mozgásképességű személy számára helyfoglalás elfogadását, menetjegy kiadását vagy e személy beszállítását ▐ ha a személyszállító hajó kialakítása következtében a fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személy beszállítása vagy szállítása fizikailag lehetetlen
  , és ha nem kaphatnak normális szintű szolgáltatást biztonságos, méltóságteljes és kivitelezhető módon
  .

Amennyiben a helyfoglalás elutasításának alapja az első albekezdés ▐ szerinti indok, a fuvarozóknak, a menetjegy-értékesítőknek vagy az utazásszervezőknek a lehetséges mértékben mindent meg kell tenniük azért, hogy az érintett személy számára elfogadható alternatív lehetőséget ajánljanak fel.

Előfoglalás esetén az olyan fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személy számára, akinek beszállását megtagadták – valamint e személy e cikk (2) bekezdése szerinti kísérője számára –, az I. melléklet értelmében a jegy árának visszatérítését vagy átfoglalást kell felajánlani. ▐

(2)   ▐ A fuvarozó, a menetjegy-értékesítő vagy az utazásszervező előírhatja, hogy a fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személyt az utazás során másik személy kísérje, aki képes a fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyt igényei szerint segíteni, ha az feltétlenül szükséges.

(3)   Ha a fuvarozó, a menetjegy-értékesítő vagy az utazásszervező él az (1) vagy (2) bekezdésben foglalt lehetőséggel, akkor a fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személyt haladéktalanul tájékoztatnia kell ennek indokáról. Kérésre a fuvarozó, a menetjegy-értékesítő vagy az utazásszervező a kérést követő öt munkanapon belül köteles a fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személyt írásban tájékoztatni ezekről az indokokról.

8. cikk

Akadálymentesség és tájékoztatás

(1)   
  A kijelölt nemzeti végrehajtási szervek ellenőrzése mellett a
  fuvarozók a megfelelő biztonsági követelmények teljesítése érdekében
  a kikötőket, valamint
  a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű
  személyeket képviselő szervezetek
  aktív részvételével meghatározzák a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek
  és kísérőik
  akadálymentes szállítására alkalmazandó megkülönböztetésmentes szabályokat, illetve az ő vagy mozgást segítő eszközeik szállítására a személyszállító hajó kialakítása miatt érvényes korlátozásokat. Ezek a szabályok a szóban forgó tengeri járat akadálymentes igénybevételére vonatkozó minden feltételt tartalmaznak, beleértve az üzemeltetett hajók akadálymentességét, fedélzeti felszereltségét
  és a segítségnyújtáshoz szükséges felszerelést
  .

(2)   Az (1) bekezdésben előírt szabályokat a fuvarozók vagy a menetjegy-értékesítők
  fizikailag vagy az interneten
  legalább a helyfoglalás leadásakor
  hozzáférhető formában,
  megfelelő módon közzéteszik azon a nyelven, amelyen az utasokat általában tájékoztatni szokták. A tájékoztatásnál különös figyelmet kell fordítani a fogyatékkal élő emberek és a csökkent mozgásképességű személyek igényeire.

(3)   A fuvarozók kérésre
  hozzáférhető formában
  rendelkezésre bocsátják a biztonsági követelményeket megállapító azon nemzetközi, közösségi vagy nemzeti jogszabályt, amelyre az akadálymentességre vonatkozó megkülönböztetésmentes szabályok épülnek.

(4)   Az utazásszervezők rendelkezésre bocsátják az (1) bekezdésben előírt, az általuk szervezett, értékesített vagy értékesítésre felkínált szervezett utazási formákban szerepelő utazásokra alkalmazandó szabályokat.

(5)   A fuvarozók, menetjegy-értékesítőik vagy utazásszervezőik biztosítják, hogy a fuvarfeltételekkel kapcsolatos minden lényeges információ, az utazási információk, ▐ a szolgáltatások akadálymentességére vonatkozó információk
  , valamint a segítségnyújtásra vonatkozó írásos igazolás
  – az online előjegyzést és tájékoztatást is beleértve – ▐ hozzáférhető formátumban a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek rendelkezésére álljanak.

9. cikk

Kikötői segítségnyújtáshoz való jog

(1)   Kikötői induláskor, átszálláskor vagy megérkezéskor a fuvarozó felelős annak biztosításáért, hogy – a 8. cikk (1) bekezdésében említett akadálymentességi szabályok sérelme nélkül – a II. mellékletben meghatározott segítség a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára díjmentesen rendelkezésre álljon úgy, hogy ezek a személyek érvényes jegyükkel az induló járatra felszállhassanak, vagy az érkező járatról leszállhassanak.
  A segítségnyújtásnak alkalmazkodnia kell a fogyatékkal élő vagy mozgásában korlátozott személy egyéni szükségleteihez.

(2)   A fuvarozó a segítségnyújtást végezheti önállóan vagy annak ellátására másik féllel vagy felekkel szerződést is köthet. A fuvarozó ilyen szerződést vagy szerződéseket saját kezdeményezésből vagy – akár a kikötőhatóságtól érkező – kérésre is köthet az érintett kikötőben lévő szolgáltatások figyelembevételével.

A segítségnyújtásért és a 14. cikk (1) bekezdésében említett minőségi előírások betartásáért akkor is a fuvarozó felel, ha a segítségnyújtásra egy vagy több féllel szerződést köt.

(3)   A fuvarozó e kikötői segítségnyújtás finanszírozására megkülönböztetésmentesen külön díjat róhat ki minden utasra. A külön díjnak ésszerűnek, költségalapúnak és átláthatónak kell lennie.

▐

(4)   A fuvarozók a 27. cikk (1) bekezdése szerint kijelölt végrehajtási szerv vagy szervek rendelkezésére bocsátják azon beszedett díjak és a felmerült kiadások könyvvizsgált éves kimutatását, amelyek a csökkent mozgásképességű, illetve fogyatékkal élő személyeknek biztosított segítségnyújtáshoz kapcsolódnak.

(5)
     
  A 12. cikkel összhangban adott esetben a kikötőt üzemeltető szerv felelős annak biztosításáért, hogy a kikötő hozzáférhető a fogyatékossággal élő és csökkent mozgásképességű személyek számára.

10. cikk

Segítségnyújtáshoz való jog a fel- és leszálló helyeken

Ha a célállomáson vagy útvonalszakaszon nincs kikötő, a fuvarozónak a segítségnyújtást a fel- és leszállóhelyen kell megszerveznie a 9. cikkel összhangban.

11. cikk

Segítségnyújtáshoz való jog a hajó fedélzetén

A fuvarozók a rendelet hatálya alá tartozó kikötői indulásnál, átszállásnál vagy megérkezésnél legalább a III. mellékletben meghatározott segítséget díjmentesen nyújtják a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyeknek.

12. cikk

A segítségnyújtás körülményei

A fuvarozók, a kikötőt üzemeltető szervek, a menetjegy-értékesítők és az utazásszervezők a fogyatékkal élő és csökkent mozgásképességű személyeknek történő segítségnyújtás érdekében együttműködnek összhangban a 9., 10. és 11. cikkel, valamint az alábbi bekezdésekkel:

| a) | a segítségnyújtást biztosítani kell abban az esetben, ha a fuvarozónál, a menetjegy-értékesítőnél vagy az utazásszervezőnél, ahol a jegyet vásárolták
  a jegy megvásárlásakor vagy
  legalább 48 órával az igényelt támogatás előtt bejelentik, hogy ilyen segítségre van szükség
  , amennyiben a segítségnyújtást biztosító szolgáltató és az utas nem egyezett meg rövidebb értesítési időben, kivéve sétahajózások esetében, ahol a segítségnyújtási igényt már a foglalásnál jelezni kell
  . Ha a jegy több útvonalra szól, egy bejelentés is elegendő, amennyiben a további utak időpontjára vonatkozó információkat is megadják; |
| --- | --- |

a)

a segítségnyújtást biztosítani kell abban az esetben, ha a fuvarozónál, a menetjegy-értékesítőnél vagy az utazásszervezőnél, ahol a jegyet vásárolták
  a jegy megvásárlásakor vagy
  legalább 48 órával az igényelt támogatás előtt bejelentik, hogy ilyen segítségre van szükség
  , amennyiben a segítségnyújtást biztosító szolgáltató és az utas nem egyezett meg rövidebb értesítési időben, kivéve sétahajózások esetében, ahol a segítségnyújtási igényt már a foglalásnál jelezni kell
  . Ha a jegy több útvonalra szól, egy bejelentés is elegendő, amennyiben a további utak időpontjára vonatkozó információkat is megadják;

| b) | a fuvarozók, a menetjegy-értékesítők és az utazásszervezők minden intézkedést megtesznek, ami ahhoz szükséges, hogy a fogyatékkal élő vagy a csökkent mozgásképességű személyek a segítségnyújtással kapcsolatos igényeiket bejelenthessék.
  Az utas visszaigazolást kap arról, hogy az általa igényelt segítségre irányuló kérést tudomásul vették. Ezek
  a
  kötelezettségek
  a telefonos és az interneten keresztül történő értékesítést is beleértve, minden értékesítési pontjukra
  érvényesek
  ; |
| --- | --- |

b)

a fuvarozók, a menetjegy-értékesítők és az utazásszervezők minden intézkedést megtesznek, ami ahhoz szükséges, hogy a fogyatékkal élő vagy a csökkent mozgásképességű személyek a segítségnyújtással kapcsolatos igényeiket bejelenthessék.
  Az utas visszaigazolást kap arról, hogy az általa igényelt segítségre irányuló kérést tudomásul vették. Ezek
  a
  kötelezettségek
  a telefonos és az interneten keresztül történő értékesítést is beleértve, minden értékesítési pontjukra
  érvényesek
  ;

| c) | ha az a) bekezdés szerinti bejelentés nem történt meg, a fuvarozók, a menetjegy-értékesítők és az utazásszervezők mindent ésszerű intézkedést megtesznek a segítségnyújtás érdekében, hogy a fogyatékkal élő vagy a csökkent mozgásképességű személy az általa vásárolt jeggyel az induló járatra felszállhasson, a kapcsolódó járatra átszállhasson vagy az érkező járatról leszállhasson; |
| --- | --- |

c)

ha az a) bekezdés szerinti bejelentés nem történt meg, a fuvarozók, a menetjegy-értékesítők és az utazásszervezők mindent ésszerű intézkedést megtesznek a segítségnyújtás érdekében, hogy a fogyatékkal élő vagy a csökkent mozgásképességű személy az általa vásárolt jeggyel az induló járatra felszállhasson, a kapcsolódó járatra átszállhasson vagy az érkező járatról leszállhasson;

| d) | a kikötőt üzemeltető szervek vagy más, arra felhatalmazott személyek a többi szervnek a kikötőn kívüli területek tekintetében gyakorolt hatáskörének sérelme nélkül, a kikötő határain belül, a terminálépületeken belül és/vagy kívül kijelölik azokat az érkezési és indulási helyszíneket, ahol a fogyatékkal élő vagy a csökkent mozgásképességű személy vagy személyek bejelenthetik az érkezésüket és segítséget kérhetnek; ezeket a helyszíneket egyértelmű jelzésekkel kell ellátni, és ezeken a helyszíneken hozzáférhető formában rendelkezésre kell bocsátani a kikötővel és a biztosított segítségnyújtással kapcsolatos alapvető információkat; |
| --- | --- |

d)

a kikötőt üzemeltető szervek vagy más, arra felhatalmazott személyek a többi szervnek a kikötőn kívüli területek tekintetében gyakorolt hatáskörének sérelme nélkül, a kikötő határain belül, a terminálépületeken belül és/vagy kívül kijelölik azokat az érkezési és indulási helyszíneket, ahol a fogyatékkal élő vagy a csökkent mozgásképességű személy vagy személyek bejelenthetik az érkezésüket és segítséget kérhetnek; ezeket a helyszíneket egyértelmű jelzésekkel kell ellátni, és ezeken a helyszíneken hozzáférhető formában rendelkezésre kell bocsátani a kikötővel és a biztosított segítségnyújtással kapcsolatos alapvető információkat;

| e) | a segítségnyújtást biztosítani kell, amennyiben a fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személy az arra kijelölt helyszínen az alábbiak szerint megjelenik:






  — | a fuvarozó által megjelölt időpontban, amely legfeljebb 60 perccel lehet korábban a tervezett indulási időpontnál, ║ |
| --- | --- | --- |

e)

a segítségnyújtást biztosítani kell, amennyiben a fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személy az arra kijelölt helyszínen az alábbiak szerint megjelenik:

—

a fuvarozó által megjelölt időpontban, amely legfeljebb 60 perccel lehet korábban a tervezett indulási időpontnál, ║

| — | megjelölt időpont hiányában legalább 30 perccel a tervezett indulási időpont előtt
  , amennyiben az utas és a segítséget nyújtó személyzet között nem született erről más megállapodás
  , vagy |
| --- | --- |

—

megjelölt időpont hiányában legalább 30 perccel a tervezett indulási időpont előtt
  , amennyiben az utas és a segítséget nyújtó személyzet között nem született erről más megállapodás
  , vagy

| — | a sétahajózás esetében a fuvarozó által megjelölt időpontban, amely legfeljebb 60 perccel lehet korábban az utasfelvételi időpontnál; |
| --- | --- |

—

a sétahajózás esetében a fuvarozó által megjelölt időpontban, amely legfeljebb 60 perccel lehet korábban az utasfelvételi időpontnál;

| f) | amikor a fogyatékkal élő vagy a csökkent mozgásképességű személynek segítő
  kutyára
  van szüksége,
  a kutyának
  is helyet kell biztosítani, amennyiben erről értesítették a fuvarozót, a menetjegy-értékesítőt vagy az utazásszervezőt az elismert segítő
  kutyák
  személyszállító hajókon történő szállítására alkalmazandó nemzeti előírásoknak megfelelően, ha ilyen előírások léteznek. |
| --- | --- |

f)

amikor a fogyatékkal élő vagy a csökkent mozgásképességű személynek segítő
  kutyára
  van szüksége,
  a kutyának
  is helyet kell biztosítani, amennyiben erről értesítették a fuvarozót, a menetjegy-értékesítőt vagy az utazásszervezőt az elismert segítő
  kutyák
  személyszállító hajókon történő szállítására alkalmazandó nemzeti előírásoknak megfelelően, ha ilyen előírások léteznek.

13. cikk

Az információk továbbítása harmadik fél felé

(1)   Ha a segítségnyújtást alvállalkozásba adták, és a fuvarozó, a menetjegy-értékesítő vagy az utazásszervező az utazás tervezett indulási időpontja előtt legalább 48 órával segítségnyújtás igénybevételével kapcsolatos bejelentést kap, úgy a megfelelő információt úgy továbbítja, hogy azt az alvállalkozó
  a lehető legrövidebb időn belül és mindenképpen
  az utazás tervezett indulási időpontja előtt legalább 36 órával megkapja.

(2)   Ha a segítségnyújtást alvállalkozásba adták, és a fuvarozó ▐ az utazás tervezett indulási időpontja előtt legalább 48 órával a segítségnyújtás igénybevételével kapcsolatos bejelentést nem kapja meg, úgy a fuvarozó, a menetjegy-értékesítő vagy az utazásszervező ezt az információt minél előbb az alvállalkozóhoz továbbítja.

14. cikk

A segítségnyújtással kapcsolatos minőségi követelmények

(1)   A fuvarozók a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű utasokat képviselő szervezetek képviselőivel együttműködve meghatározzák a II. és III. mellékletben meghatározott segítségnyújtásra vonatkozó minőségi előírásokat, és megállapítják azok teljesítésének erőforrás követelményeit.

(2)   A minőségi követelmények meghatározása során teljes mértékben figyelembe kell venni a fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek közlekedésének elősegítésére vonatkozó, nemzetközileg elismert politikákat és magatartási kódexeket, különösen a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet „Javaslatok a személyhajók idős és mozgássérült személyek igényeinek megfelelő tervezésére és üzemeltetésére vonatkozóan” című körlevelét.

(3)   A fuvarozók
  hozzáférhető formában

  közzéteszik a minőségi követelményeket.

15. cikk

Képzés

A fuvarozók:

| a) | biztosítják, hogy a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyeknek közvetlen segítséget nyújtó személyzet valamennyi tagja, beleértve az esetleges alvállalkozók által alkalmazottakat is, rendelkezzen ismeretekkel arra vonatkozóan, hogy hogyan elégíthetők ki a különböző fogyatékkal vagy mozgáskorlátozottsággal élő személyek igényei; |
| --- | --- |

a)

biztosítják, hogy a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyeknek közvetlen segítséget nyújtó személyzet valamennyi tagja, beleértve az esetleges alvállalkozók által alkalmazottakat is, rendelkezzen ismeretekkel arra vonatkozóan, hogy hogyan elégíthetők ki a különböző fogyatékkal vagy mozgáskorlátozottsággal élő személyek igényei;

| b) | a IV. mellékletben ismertetettek szerint képzést biztosítanak a fogyatékkal élőknek nyújtandó segítségről és a fogyatékossággal kapcsolatos tudatosság növeléséről minden kikötőben dolgozó számára, aki közvetlenül kapcsolatba kerül az utazóközönséggel; |
| --- | --- |

b)

a IV. mellékletben ismertetettek szerint képzést biztosítanak a fogyatékkal élőknek nyújtandó segítségről és a fogyatékossággal kapcsolatos tudatosság növeléséről minden kikötőben dolgozó számára, aki közvetlenül kapcsolatba kerül az utazóközönséggel;

| c) | biztosítják, hogy a felvételt követően minden új alkalmazott
  , aki közvetlen kapcsolatba kerül az utasokkal,
  részesüljön fogyatékossággal kapcsolatos képzésben, valamint, hogy adott esetben a személyzet tagjai ismeretfrissítő képzéseken vegyenek részt. |
| --- | --- |

c)

biztosítják, hogy a felvételt követően minden új alkalmazott
  , aki közvetlen kapcsolatba kerül az utasokkal,
  részesüljön fogyatékossággal kapcsolatos képzésben, valamint, hogy adott esetben a személyzet tagjai ismeretfrissítő képzéseken vegyenek részt.

16. cikk

Kerekes székekre és mozgást segítő eszközökre fizetendő kártérítés

(1)   
  Ha az utas, akihez az eszköz tartozik a tengeri és belvízi utasszállítók baleseti felelősségéről szóló, 2009. április 23-i 392/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) értelmében még nem részesült kártérítésben, ha
  a kikötőben történő kezelés vagy a hajón az utazás előtt, alatt és után történő szállítás során kerekes székek vagy egyéb, mozgást segítő eszközök vagy azok alkatrészei elvesznek vagy megrongálódnak, az utast, akihez ezek az eszközök tartoznak – attól függően, hogy az elvesztéskor vagy a megrongálódáskor az eszköz kinek a felügyeletére volt bízva – ▐ kártérítésben kell
  részesíteni
  .

Szükség esetén mindent el kell követni
  az érintett utas igényeinek megfelelő
  csereeszköz gyors biztosítása érdekében.

(2)   Az e cikk alapján fizetendő kártérítési összegnek nincs felső határa.

III.   fejezet

A fuvarozók kötelezettségei, ha az utazás során fennakadás történik

17. cikk

Tájékoztatás

(1)   Késedelem esetén ▐ legkésőbb ▐ a tervezett indulás után 30 perccel vagy pedig a tervezett érkezés előtt egy órával a fuvarozó vagy – adott esetben – a kikötőt üzemeltető szervek tájékoztatják az utasokat.
  Ha ez az információ rendelkezésre áll, a fuvarozó tájékoztatja az utasokat az indulás és az érkezés várható időpontjáról.

(2)   Ha az utasok a késés miatt valamilyen csatlakozásról lemaradnak, a teljesítő fuvarozó minden tőle telhetőt elkövet, hogy az érintett utasokat a választható csatlakozási lehetőségekről tájékoztassa.

(3)
     
  A fuvarozó vagy a kikötőt üzemeltető szerv gondoskodik arról, hogy a fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű utasokhoz hozzáférhető formában eljusson az (1) és (2) bekezdésben megkövetelt információ.

18. cikk

Segítségnyújtáshoz való jog

(1)   Ha a fuvarozó joggal számít arra, hogy a tengeri személyszállító járat a tervezett induláshoz képest több mint 60 percet késik, úgy az utasoknak díjmentesen a várakozási idővel arányban álló mennyiségű ételt és üdítőt kínál fel, ha az a fedélzeten vagy a kikötőben kapható vagy nem nagy utánajárással beszerezhető.

(2)   Minden olyan késés esetén, amikor egy vagy több napos, illetve az utas által eredetileg tervezettnél hosszabb tartózkodás válik szükségessé, ▐ az utasnak az (1) bekezdésben előírt ételen és üdítőn kívül díjmentesen szállodai vagy egyéb elhelyezést és a kikötő és a szálláshely közötti szállítást is fel kell ajánlani.
  Ezek a – fuvarozó által viselt – elszállásolási és szárazföldi fuvarozási költségek nem haladhatják meg a jegy árának kétszeresét.

(3)   Ha a tengeri utazás nem folytatható tovább, a fuvarozók – amennyiben lehetséges és lehetőség szerint mielőbb – másik közlekedési lehetőséget szerveznek az utasoknak.

(4)   Az (1), (2) és (3) bekezdés alkalmazása során a teljesítő fuvarozó különös figyelmet fordít a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek és az őket kísérők igényeire.

19. cikk

Átfoglalás és visszatérítés

(1)   Ha a fuvarozó joggal számít arra, hogy a tengeri személyszállító járat a tervezett induláshoz képest több mint 120 percet késik, úgy az utas előtt álló azonnali lehetőségek a következők:

| a) | ésszerű feltételek mellett másik közlekedési lehetőség felkínálása vagy, ha az nem megoldható, felvilágosítás más szállítási vállalkozók megfelelő szállítási szolgáltatásairól; |
| --- | --- |

a)

ésszerű feltételek mellett másik közlekedési lehetőség felkínálása vagy, ha az nem megoldható, felvilágosítás más szállítási vállalkozók megfelelő szállítási szolgáltatásairól;

| b) | a jegy árának visszatérítése,
  amennyiben úgy dönt, hogy nem a fuvarozóval utazik
  . |
| --- | --- |

b)

a jegy árának visszatérítése,
  amennyiben úgy dönt, hogy nem a fuvarozóval utazik
  .

A b) pontban előírt visszatérítés fizetését a
  20. cikk (3), (4) és (5) bekezdésében
  előírt kártérítés-fizetéssel azonos feltételek mellett kell teljesíteni.

(2)   
  Az (1) bekezdéstől eltérve
  a sétahajózáson
  részt vevő utasok számára
  a 90/314/EGK irányelv szerint
  vagy átfoglalást, vagy visszatérítést biztosítanak
  .

20. cikk

A menetjegy árára vonatkozó kártérítés

(1)   Az utas a közlekedési jogának elvesztése nélkül kártérítést kérhet a fuvarozótól, ha ▐ késve érkezik meg. A kártérítés minimális mértéke a következő:

| a) | 60–119 perces késés esetén a jegy árának 25 %-a; |
| --- | --- |

a)

60–119 perces késés esetén a jegy árának 25 %-a;

| b) | 120 perces vagy annál hosszabb késés esetén a jegy árának 50 %-a; |
| --- | --- |

b)

120 perces vagy annál hosszabb késés esetén a jegy árának 50 %-a;

| c) | ha a fuvarozó a 19. cikk (1) bekezdés a) pontjában említett másik járat biztosítását vagy a tájékoztatást elmulasztja, a jegy árának 100 %-a. |
| --- | --- |

c)

ha a fuvarozó a 19. cikk (1) bekezdés a) pontjában említett másik járat biztosítását vagy a tájékoztatást elmulasztja, a jegy árának 100 %-a.

(2)   
  Az (1) bekezdés csak
  a sétahajózáson részt vevőkre ▐ alkalmazandó.
  Ezek az utasok
  a 90/314/EGK
  irányelvnek megfelelően kártérítést igényelhetnek
  .

(3)   A kártérítést a kártérítési igény benyújtásától számított egy hónapon belül ki kell fizetni. A kártérítés utalványban és/vagy egyéb szolgáltatásban is fizethető feltéve, hogy különösen az érvényességre és a célállomásra vonatkozó feltételek rugalmasak. Az utas kérésére a kártérítést pénzben kell megfizetni.

(4)
     
  Amennyiben a fuvarozó három vagy több nappal a tervezett indulás előtt bejelentette az átkelés törlését, elhalasztását vagy idejének meghosszabbodását, nincs kártérítési jogosultság.

21. cikk

Vis maior (erőhatalom)

A 18., 19. és 20. cikkben meghatározott kötelezettségek nem alkalmazandók, ha a közlekedési járat teljesítését vis maior akadályozza.

22. cikk

További követelések

E rendelet rendelkezései nem zárják ki, hogy az utasok a közlekedési járatok törlése vagy késése miatt kártérítési igényeikkel a nemzeti bíróságokhoz forduljanak.
  Az e rendelet értelmében megadott kártérítés összege levonható a kiegészítő kártérítésből.

23. cikk

Az utasok érdekeit szolgáló további intézkedések

A kijelölt nemzeti végrehajtási szervek ellenőrzése mellett a
  fuvarozók együttműködnek az érdekeltek, a szakmai
  szervezetek
  és a fogyasztók, az utasok
  , a kikötők
  és a fogyatékkal élő személyek szövetségeinek bevonásával történő, nemzeti vagy európai szintű intézkedések elfogadása érdekében. Ezeknek az intézkedéseknek – különösen ha az utazás során hosszú késés vagy fennakadás történik, illetve ha az utazást törlik – az utasokról való gondoskodás javítására kell irányulniuk.

IV.   fejezet

Az utasok tájékoztatása és panaszkezelés

24. cikk

Utazástájékoztatáshoz fűződő jog

A kikötőt üzemeltető szervek és a fuvarozók az utasokat az út alatt végig
  hozzáférhető formában és a szokásos nyelveken
  , megfelelően tájékoztatják. Különös figyelmet kell fordítani a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek igényeire.

25. cikk

Az utasjogokra vonatkozó felvilágosítás

(1)   A fuvarozók biztosítják, hogy az utasok az e rendelet alapján őket megillető jogokra vonatkozóan legkésőbb az induláskor megfelelő és érthető tájékoztatást kapjanak. Amennyiben a tájékoztatást a fuvarozó vagy a teljesítő fuvarozó már megtette, a másik nem köteles tájékoztatást adni. A tájékoztatást
  hozzáférhető
  formában
  és a szokásos nyelveken
  kell biztosítani. A tájékoztatásnál különös figyelmet kell fordítani a fogyatékkal élő emberek és a csökkent mozgásképességű személyek igényeire.

(2)   A fuvarozók és a kikötőt üzemeltető szervek biztosítják, hogy az e rendelet alapján az utasokat megillető jogokra vonatkozó tájékoztatás a hajók fedélzetén és a kikötőkben is nyilvánosan hozzáférhető legyen. A tájékoztatásnak tartalmaznia kell a tagállamok által a 27. cikk (1) bekezdése szerint kijelölt végrehajtási szervek kapcsolattartási adatait.

26. cikk

Panaszok

(1)   A
  tagállamok hatóságai
  meghatározzák az e rendelettel érintett jogokra és kötelezettségekre vonatkozó
  , minden utas – ideértve a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyeket is – által igénybe vehető független
  panaszkezelő mechanizmust.

(2)   Az utasok a járat igénybevételét vagy annak meghiúsulását követő egy hónapon belül nyújthatnak be panaszt a fuvarozóhoz. A panasz címzettje 20 munkanapon belül indoklással ellátott választ ad vagy – indokolt esetben – tájékoztatja az utast arról, hogy mikor számíthat válaszra. A választ legkésőbb a panasz kézhezvételétől számított két hónapon belül meg kell adni.

(3)   Ha a (2) bekezdésben meghatározott határidőn belül válasz nem érkezik, a panaszt elfogadottnak kell tekinteni.

V.   fejezet

Végrehajtás és nemzeti végrehajtási szervek

27. cikk

Nemzeti végrehajtási szervek

(1)   A tagállamok kijelölik az e rendelet végrehajtásáért felelős szervet ▐. Ezek a szervek megteszik azokat az intézkedéseket, amelyek a 8. cikkben említett akadálymentességi szabályok
  kidolgozásának, valamint e szabályok és
  az utasok
  jogai tiszteletben tartásának garantálásához szükségesek
  . Ezek a szervek felépítésükben, finanszírozási döntéseikben, jogi szerkezetükben és döntéshozatalukban függetlenek a
  kereskedelmi érdekektől
  .

(2)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az e cikknek megfelelően kijelölt szervről ▐ és annak hatásköreiről.

(3)   Minden utas panaszt nyújthat be e rendelet állítólagos megsértéséről az (1) bekezdés szerint az adott tagállam által kijelölt megfelelő szervnek ▐.

(4)   Azok a tagállamok, amelyek a 2. cikk (2) bekezdése alapján egyes szolgáltatások mentessége mellett döntöttek, az utasjogok érvényesítését biztosító hasonló mechanizmusról gondoskodnak.

28. cikk

Jelentés a végrehajtásról

(1)   A 27. cikk szerint kijelölt végrehajtási szervek az előző évben végzett tevékenységükről minden év június 1-jén jelentést tesznek közzé, amely többek között tartalmazza a következőket:

| a) | az e rendelet rendelkezéseinek végrehajtása érdekében hozott intézkedések bemutatása, |
| --- | --- |

a)

az e rendelet rendelkezéseinek végrehajtása érdekében hozott intézkedések bemutatása,

| b) | az egyes panaszok rendezésére alkalmazandó eljárás megjelölése, |
| --- | --- |

b)

az egyes panaszok rendezésére alkalmazandó eljárás megjelölése,

| c) | a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek esetében az adott tagállamban az akadálymentességre vonatkozó szabályok összefoglalója; |
| --- | --- |

c)

a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek esetében az adott tagállamban az akadálymentességre vonatkozó szabályok összefoglalója;

| d) | a panaszokra vonatkozó összesített adatok,
  beleértve a végkifejletükre és a megoldás által igénybe vett időre vonatkozóakat
  ; |
| --- | --- |

d)

a panaszokra vonatkozó összesített adatok,
  beleértve a végkifejletükre és a megoldás által igénybe vett időre vonatkozóakat
  ;

| e) | az alkalmazott szankciók részletei; |
| --- | --- |

e)

az alkalmazott szankciók részletei;

| f) | az e rendelet jobb végrehajtása szempontjából lényeges egyéb kérdések. |
| --- | --- |

f)

az e rendelet jobb végrehajtása szempontjából lényeges egyéb kérdések.

(2)   A jelentés összeállításához a végrehajtási szervek a tárgy és az érintett vállalatok szerint statisztikát vezetnek az egyes panaszokról. Ezeket az adatokat az esemény időpontjától számított legfeljebb három évig megkeresésre a Bizottság vagy a nemzeti nyomozó hatóságok rendelkezésére bocsátják.

29. cikk

A végrehajtási szervek együttműködése

A 27. cikk (1) bekezdése szerint kijelölt nemzeti végrehajtási szervek a Közösség egész területén az utasok egységes védelme érdekében információkat cserélnek egymással a munkájukról, illetve döntéshozatali elveikről és módszereikről. A Bizottság támogatja őket e feladatuk végrehajtásában.

30. cikk

Szankciók

A tagállamok megállapítják az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést megtesznek azok végrehajtása érdekében. Az előírt szankcióknak
  – amelyek magukban foglalhatják az érintett utas számára fizetendő kártérítés elrendelését is –
  hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A tagállamok értesítik a Bizottságot e rendelkezésekről, és haladéktalanul közlik a Bizottsággal az e rendelkezéseket érintő minden későbbi módosítást is.

VI.   fejezet

Záró rendelkezések

31. cikk

Jelentés

E rendelet hatálybalépése után legkésőbb ... (10) a Bizottság jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról és hatásáról. A jelentést szükség szerint a rendelet előírásainak részletesebb végrehajtására vagy a rendelet módosítására irányuló jogalkotási javaslatoknak kell kísérniük.

32. cikk

A 2006/2004/EK rendelet módosítása

A 2006/2004/EK rendelet melléklete a következő ║ ponttal egészül ki:

| „19. | [A tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogairól, valamint a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról] szóló, ...-i .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11). |
| --- | --- |

„19.

[A tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogairól, valamint a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról] szóló, ...-i .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11).

33. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet ... (12) -tól/-től kell alkalmazni. A 6., 7., 26., 27. és 30. cikket ... (13) -tól/-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ║,

az Európai Parlament részérőla

az elnökaz elnök

Tanács részéről

az elnökaz elnök

---

(1)  HL C

1

(2)  HL C

2

(3)  Az Európai Parlament 2009. április 23-i álláspontja.

3

Az Európai Parlament 2009. április 23-i álláspontja.

(4)  HL L 144., 1998.5.15., 1. o.

4

(5)  IMO - Tengerészeti Biztonsági Bizottság 1996. június 24-i 735. körlevelének ezen irányelv elfogadásakor hatályos változata.

5

(6)  HL L 158., 1990.6.23., 59. o.

6

(7)  HL L 364., 2004.12.9., 1. o.

7

(8)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

8

(9)  
  HL L 131., 2009.5.28., 24. o.

9

HL L 131., 2009.5.28., 24. o.

(10)  ║ E rendelet hatálybalépése után három évvel.

10

E rendelet hatálybalépése után három évvel.

(11)  HL C”

11

(12)  ║ E rendelet kihirdetését követően két évvel.

12

(13)  ║ E rendelet kihirdetését követően egy évvel.

13

2009. április 23, csütörtökI. MELLÉKLET

A fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek árvisszatérítéshez vagy átfoglaláshoz való joga előfoglalás esetén

| 1. | E mellékletre hivatkozás esetén a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek az alábbiak között választhatnak:






  a) | — | árvisszatérítés hét napon belül, készpénzben, elektronikus banki átutalással, banki átutalással vagy csekkel vagy az utas írásos beleegyezésével a jegy teljes vételi árának visszafizetése az utazás meg nem tett szakaszára vagy szakaszaira, továbbá a már megtett szakaszra vagy szakaszokra, ha az utazás az utas eredeti célja szerinti célállomás elérése szempontjából eredménytelen, továbbá adott esetben |
| --- | --- | --- | --- |

1.

E mellékletre hivatkozás esetén a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek az alábbiak között választhatnak:

a)

—

árvisszatérítés hét napon belül, készpénzben, elektronikus banki átutalással, banki átutalással vagy csekkel vagy az utas írásos beleegyezésével a jegy teljes vételi árának visszafizetése az utazás meg nem tett szakaszára vagy szakaszaira, továbbá a már megtett szakaszra vagy szakaszokra, ha az utazás az utas eredeti célja szerinti célállomás elérése szempontjából eredménytelen, továbbá adott esetben

| — | a lehető legelső alkalommal visszaút a kiindulási pontra; vagy |
| --- | --- |

—

a lehető legelső alkalommal visszaút a kiindulási pontra; vagy

| b) | a lehető legelső alkalommal hasonló szállítási feltételek mellett átfoglalás a végső célállomásra irányuló utazásra; vagy |
| --- | --- |

b)

a lehető legelső alkalommal hasonló szállítási feltételek mellett átfoglalás a végső célállomásra irányuló utazásra; vagy

| c) | az utasnak megfelelő későbbi időpontban hasonló szállítási feltételek mellett átfoglalás a végső célállomásra irányuló utazásra, ha jegy rendelkezésre áll. |
| --- | --- |

c)

az utasnak megfelelő későbbi időpontban hasonló szállítási feltételek mellett átfoglalás a végső célállomásra irányuló utazásra, ha jegy rendelkezésre áll.

| 2. | Az (1) bekezdés a) pontja a szervezett utazás keretében közlekedő utasokra is alkalmazandó, kivéve a 90/314/EGK irányelv ║ alapján felmerülő visszatérítés jogát. |
| --- | --- |

2.

Az (1) bekezdés a) pontja a szervezett utazás keretében közlekedő utasokra is alkalmazandó, kivéve a 90/314/EGK irányelv ║ alapján felmerülő visszatérítés jogát.

| 3. | Amennyiben egy várost vagy régiót több kikötő szolgál ki, és a teljesítő fuvarozó az utasnak a helyfoglaláshoz képest egy alternatív kikötőbe történő utazást ajánl, akkor a teljesítő fuvarozót terheli az utas átszállításának a költsége az alternatív kikötőből abba a kikötőbe, amelyre a jegyet váltották, vagy az utassal történt megállapodás alapján egy másik közeli célállomásra. |
| --- | --- |

3.

Amennyiben egy várost vagy régiót több kikötő szolgál ki, és a teljesítő fuvarozó az utasnak a helyfoglaláshoz képest egy alternatív kikötőbe történő utazást ajánl, akkor a teljesítő fuvarozót terheli az utas átszállításának a költsége az alternatív kikötőből abba a kikötőbe, amelyre a jegyet váltották, vagy az utassal történt megállapodás alapján egy másik közeli célállomásra.

2009. április 23, csütörtökII. MELLÉKLET

Kikötői segítségnyújtás

A szükséges segítségnyújtás és intézkedések annak érdekében, hogy a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek:

| — | a kikötőben bejelenthessék megérkezésüket és kérhessék a segítségnyújtást; |
| --- | --- |

—

a kikötőben bejelenthessék megérkezésüket és kérhessék a segítségnyújtást;

| — | a belépési pontról eljuthassanak az utasfelvételi pulthoz – ha van – vagy a hajóig; |
| --- | --- |

—

a belépési pontról eljuthassanak az utasfelvételi pulthoz – ha van – vagy a hajóig;

| — | utasfelvételben részesülhessenek és feladhassák poggyászukat, ha kell; |
| --- | --- |

—

utasfelvételben részesülhessenek és feladhassák poggyászukat, ha kell;

| — | (ha van) az utasfelvételi pulttól a bevándorlási, vámvizsgálati és biztonsági eljárásokon való részvételen keresztül eljuthassanak a hajóig; |
| --- | --- |

—

(ha van) az utasfelvételi pulttól a bevándorlási, vámvizsgálati és biztonsági eljárásokon való részvételen keresztül eljuthassanak a hajóig;

| — | a szükséges eszközök
  igénybevételével felszállhassanak a hajóra; |
| --- | --- |

—

a szükséges eszközök
  igénybevételével felszállhassanak a hajóra;

| — | a hajó ajtajától eljuthassanak az ülésükig/helyükig; |
| --- | --- |

—

a hajó ajtajától eljuthassanak az ülésükig/helyükig;

| — | a hajón elhelyezhessék, majd újra magukhoz vehessék poggyászukat; |
| --- | --- |

—

a hajón elhelyezhessék, majd újra magukhoz vehessék poggyászukat;

| — | ülésüktől eljuthassanak a hajó ajtajáig; |
| --- | --- |

—

ülésüktől eljuthassanak a hajó ajtajáig;

| — | szükség szerint felvonók, kerekes székek vagy más segítségnyújtás igénybevételével elhagyhassák a hajót; |
| --- | --- |

—

szükség szerint felvonók, kerekes székek vagy más segítségnyújtás igénybevételével elhagyhassák a hajót;

| — | a bevándorlási és a vámvizsgálati eljárásokon való részvétel után felvehessék poggyászukat (ha kell); |
| --- | --- |

—

a bevándorlási és a vámvizsgálati eljárásokon való részvétel után felvehessék poggyászukat (ha kell);

| — | a poggyászfelvételi teremtől vagy a leszállóhelytől eljuthassanak a kijelölt kilépési pontig; |
| --- | --- |

—

a poggyászfelvételi teremtől vagy a leszállóhelytől eljuthassanak a kijelölt kilépési pontig;

| — | szükség esetén eljuthassanak a mosdóhelyiségekhez. |
| --- | --- |

—

szükség esetén eljuthassanak a mosdóhelyiségekhez.

Amennyiben a fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személyt kísérő személy segíti, e személy számára kérésre lehetővé kell tenni, hogy a kikötőben, illetve a be- és kiszállásnál biztosíthassa a szükséges segítséget.

A szükséges mozgást segítő eszközök kezelése az olyan berendezéseket is beleértve, mint az elektronikus kerekes szék.

A károsodott vagy elveszített mozgást segítő eszköz ideiglenes helyettesítése, ▐ nem feltétlenül az eredetivel azonos,
  de hasonló műszaki és funkcionális jellemzőkkel bíró
  berendezéssel.

Szükség szerint az elismert segítő
  kutyák
  földi kezelése.

A felszálláshoz vagy a leszálláshoz szükséges tájékoztatás hozzáférhető formában.

2009. április 23-i, csütörtökIII. MELLÉKLET

Segítségnyújtás a hajó fedélzetén

Az elismert segítő kutyák szállítása a hajón, a nemzeti jog keretei között.

Fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személyenként az orvosi segédeszközökön túl az elektromos kerekes széket beleértve, legfeljebb két darab mozgást segítő eszköz szállítása.

A járatra vonatkozó lényeges információk közlése hozzáférhető formában.

Kérésre és a biztonsági követelmények szabta keretek között, valamint a rendelkezésre álló helyek függvényében minden ésszerű intézkedés megtétele a fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek igényeinek figyelembevételére az üléshelyek kiosztása során.

Szükség esetén segítségnyújtás a mosdóhelyiségekhez való eljutáshoz.

Ha a fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személyt kísérő személy segíti, a hajózási társaságnak minden ésszerű lépést meg kell tennie azért, hogy e személy a fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személy mellett foglalhasson helyet.

2009. április 23., csütörtökIV. MELLÉKLET

Fogyatékossággal kapcsolatos képzés

Képzés a fogyatékossággal kapcsolatos tudatosság tekintetében

Az utazóközönséggel közvetlenül kapcsolatba kerülő munkatársak képzése:

| — | a testi, érzékszervi (hallás és látás), rejtett vagy tanulási fogyatékkal élő személyekkel kapcsolatos tudatosság és a megfelelő válaszreakciók, beleértve azt is, hogyan lehet felismerni a mozgásban, tájékozódásban vagy kommunikációban korlátozott személyek különböző képességeit; |
| --- | --- |

—

a testi, érzékszervi (hallás és látás), rejtett vagy tanulási fogyatékkal élő személyekkel kapcsolatos tudatosság és a megfelelő válaszreakciók, beleértve azt is, hogyan lehet felismerni a mozgásban, tájékozódásban vagy kommunikációban korlátozott személyek különböző képességeit;

| — | a csökkent mozgásképességű személyek előtt álló akadályok, beleértve a hozzáállásbeli, környezeti/fizikai és szervezeti akadályokat is; |
| --- | --- |

—

a csökkent mozgásképességű személyek előtt álló akadályok, beleértve a hozzáállásbeli, környezeti/fizikai és szervezeti akadályokat is;

| — | elismert segítő kutyák, beleértve a vezető kutyák szerepét és igényeit; |
| --- | --- |

—

elismert segítő kutyák, beleértve a vezető kutyák szerepét és igényeit;

| — | váratlan események kezelése; |
| --- | --- |

—

váratlan események kezelése;

| — | interperszonális képességek, valamint a siket és hallássérült, a látássérült, a beszédsérült és a tanulási zavarokkal küzdő emberekkel való kommunikáció módszerei; |
| --- | --- |

—

interperszonális képességek, valamint a siket és hallássérült, a látássérült, a beszédsérült és a tanulási zavarokkal küzdő emberekkel való kommunikáció módszerei;

| — | a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet „Javaslatok a személyhajók idős és mozgássérült személyek igényeinek megfelelő tervezésére és üzemeltetésére vonatkozóan” című irányelveinek általános ismerete; |
| --- | --- |

—

a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet „Javaslatok a személyhajók idős és mozgássérült személyek igényeinek megfelelő tervezésére és üzemeltetésére vonatkozóan” című irányelveinek általános ismerete;

| — | hogyan kell bánni a kerekes székekkel és más mozgást segítő eszközökkel a rongálódás megelőzése érdekében (a poggyászkezelésért felelős valamennyi alkalmazott, amennyiben vannak ilyenek). |
| --- | --- |

—

hogyan kell bánni a kerekes székekkel és más mozgást segítő eszközökkel a rongálódás megelőzése érdekében (a poggyászkezelésért felelős valamennyi alkalmazott, amennyiben vannak ilyenek).

Képzés a fogyatékkal élőknek nyújtott segítség tekintetében

A csökkent mozgásképességű személyeket közvetlenül segítő alkalmazottak képzése a következőkből áll:

| — | hogyan segítsék a kerekes széket használókat a kerekes székbe beülni vagy abból kiszállni; |
| --- | --- |

—

hogyan segítsék a kerekes széket használókat a kerekes székbe beülni vagy abból kiszállni;

| — | készségek
  a
  segítő
  kutyával
  utazó csökkent mozgásképességű személyeknek nyújtott segítségnél, beleértve
  a kutya
  szerepét és igényeit; |
| --- | --- |

—

készségek
  a
  segítő
  kutyával
  utazó csökkent mozgásképességű személyeknek nyújtott segítségnél, beleértve
  a kutya
  szerepét és igényeit;

| — | a vak és gyengénlátó utasok kíséretének ▐ módszerei; |
| --- | --- |

—

a vak és gyengénlátó utasok kíséretének ▐ módszerei;

| — | a csökkent mozgásképességű személyeket segítő eszköztípusok megismerése és az eszközök kezelésének megtanulása; |
| --- | --- |

—

a csökkent mozgásképességű személyeket segítő eszköztípusok megismerése és az eszközök kezelésének megtanulása;

| — | a fel- és a leszállás támogatásánál alkalmazott eszközök használata, és a fel- és leszállásnál a csökkent mozgásképességű személyek biztonságát és méltóságát védő helyes segítő módszerek megtanulása; |
| --- | --- |

—

a fel- és a leszállás támogatásánál alkalmazott eszközök használata, és a fel- és leszállásnál a csökkent mozgásképességű személyek biztonságát és méltóságát védő helyes segítő módszerek megtanulása;

| — | a megbízható és szakszerű segítségnyújtás igényének kellő felismerése. Azzal is tisztában kell lenni, hogy egyes fogyatékkal élő utasok utazás közben kiszolgáltatottnak érezhetik magukat, mivel segítségnyújtásra szorulnak. |
| --- | --- |

—

a megbízható és szakszerű segítségnyújtás igényének kellő felismerése. Azzal is tisztában kell lenni, hogy egyes fogyatékkal élő utasok utazás közben kiszolgáltatottnak érezhetik magukat, mivel segítségnyújtásra szorulnak.

| — | elsősegélynyújtás ismerete. |
| --- | --- |

—

elsősegélynyújtás ismerete.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/312 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/312

---

2009. április 23-i, csütörtökAz autóbusszal közlekedő utasok jogai ***I

P6_TA(2009)0281

Az Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása az autóbusszal közlekedő utasok jogairól, valamint a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0817 – C6-0469/2008 – 2008/0237(COD))

2010/C 184 E/68

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0817),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 71. cikkének (1) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0469/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Közlekedési Bizottság jelentésére (A6-0250/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2009. április 23., csütörtökP6_TC1-COD(2008)0237

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra az autóbusszal közlekedő utasok jogairól, valamint a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre, és különösen annak 71. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára ║,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | Az autóbusz-közlekedésben alkalmazott közösségi fellépésnek egyebek mellett azt a célt kell szolgálnia, hogy az utasok számára valamennyi járaton biztosítsa a más közlekedési módok esetében megvalósított, magas szintű védelmet. Ezenkívül teljes mértékben figyelembe kell vennie az általános fogyasztóvédelmi követelményeket. |
| --- | --- |

(1)

Az autóbusz-közlekedésben alkalmazott közösségi fellépésnek egyebek mellett azt a célt kell szolgálnia, hogy az utasok számára valamennyi járaton biztosítsa a más közlekedési módok esetében megvalósított, magas szintű védelmet. Ezenkívül teljes mértékben figyelembe kell vennie az általános fogyasztóvédelmi követelményeket.

| (2) | Mivel az autóbusszal közlekedő utasok a szállítási szerződések gyengébb felei, az utasok jogait e tekintetben állampolgárságuktól vagy a Közösségen belüli lakóhelyüktől függetlenül védeni kell. |
| --- | --- |

(2)

Mivel az autóbusszal közlekedő utasok a szállítási szerződések gyengébb felei, az utasok jogait e tekintetben állampolgárságuktól vagy a Közösségen belüli lakóhelyüktől függetlenül védeni kell.

| (3) | A tagállamoknak rendelkezniük kell azzal a lehetőséggel, hogy a városi és elővárosi közlekedésre mentességet adjanak a jelen rendelet előírásai alól, ha alternatív szabályozási intézkedések révén az e rendeletben előírtakhoz hasonló szintű utasjogokat biztosítanak. Ezen intézkedések során számításba kell venni a multimodális tömegközlekedési hálózatok utasai alapvető jogainak chartáit, melyek fedik az e rendelet 1. cikkekben előírt tárgyakat. A Bizottságnak a városi, elővárosi és regionális közlekedés tekintetében meg kell vizsgálnia valamennyi közlekedési módra kiterjedő, közös utasjogok előírásának lehetőségét, és erről jelentést kell készítenie a Parlament számára, szükség esetén ahhoz jogalkotási javaslatot is csatolva. |
| --- | --- |

(3)

A tagállamoknak rendelkezniük kell azzal a lehetőséggel, hogy a városi és elővárosi közlekedésre mentességet adjanak a jelen rendelet előírásai alól, ha alternatív szabályozási intézkedések révén az e rendeletben előírtakhoz hasonló szintű utasjogokat biztosítanak. Ezen intézkedések során számításba kell venni a multimodális tömegközlekedési hálózatok utasai alapvető jogainak chartáit, melyek fedik az e rendelet 1. cikkekben előírt tárgyakat. A Bizottságnak a városi, elővárosi és regionális közlekedés tekintetében meg kell vizsgálnia valamennyi közlekedési módra kiterjedő, közös utasjogok előírásának lehetőségét, és erről jelentést kell készítenie a Parlament számára, szükség esetén ahhoz jogalkotási javaslatot is csatolva.

| (4) | A tagállamoknak ösztönözniük kell a városi, elővárosi és regionális autóbusz-szolgáltatásokra vonatkozó, az utasok alapvető jogait tartalmazó charták kidolgozását, amelyek az autóbusz-társaságok által szolgáltatásuk minőségének javítása és utasaik igényeinek jobb kielégítése érdekében vállalt kötelezettségeit tartalmazzák. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamoknak ösztönözniük kell a városi, elővárosi és regionális autóbusz-szolgáltatásokra vonatkozó, az utasok alapvető jogait tartalmazó charták kidolgozását, amelyek az autóbusz-társaságok által szolgáltatásuk minőségének javítása és utasaik igényeinek jobb kielégítése érdekében vállalt kötelezettségeit tartalmazzák.

| (5) | Az EU által az utasok jogainak előmozdítására az autóbusz-ágazatban tett intézkedések során figyelembe kell venni a többségében kis- és középvállalkozásokból álló ágazat sajátosságait. |
| --- | --- |

(5)

Az EU által az utasok jogainak előmozdítására az autóbusz-ágazatban tett intézkedések során figyelembe kell venni a többségében kis- és középvállalkozásokból álló ágazat sajátosságait.

| (6) | A halállal vagy sérüléssel járó balesetek esetén az utasoknak az egyéb közlekedési módokhoz hasonló felelősségi szabályokat kell biztosítani. |
| --- | --- |

(6)

A halállal vagy sérüléssel járó balesetek esetén az utasoknak az egyéb közlekedési módokhoz hasonló felelősségi szabályokat kell biztosítani.

| (7) | Az utasoknak balesetet követően előlegfizetésre való jogosultságot kell biztosítani, hogy a legalapvetőbb anyagi szükségleteiket fedezni tudják. |
| --- | --- |

(7)

Az utasoknak balesetet követően előlegfizetésre való jogosultságot kell biztosítani, hogy a legalapvetőbb anyagi szükségleteiket fedezni tudják.

| (8) | A biztosítás által fedezett balesetben kárt szenvedett utasoknak kártérítési igényüket e rendelet szerint elsődlegesen az autóbusz-társaságnak kellene benyújtaniuk, és a biztosítótársasághoz csak akkor fordulhatnak, ha az autóbusz-társaság nem tesz lépéseket az ügyben. |
| --- | --- |

(8)

A biztosítás által fedezett balesetben kárt szenvedett utasoknak kártérítési igényüket e rendelet szerint elsődlegesen az autóbusz-társaságnak kellene benyújtaniuk, és a biztosítótársasághoz csak akkor fordulhatnak, ha az autóbusz-társaság nem tesz lépéseket az ügyben.

| (9) | Az autóbusz-társaságoknak az egyéb közlekedési módokra alkalmazandó feltételekhez hasonló feltételek szerint az utasok poggyászainak elvesztéséért vagy megrongálódásáért viselniük kell a felelősséget. |
| --- | --- |

(9)

Az autóbusz-társaságoknak az egyéb közlekedési módokra alkalmazandó feltételekhez hasonló feltételek szerint az utasok poggyászainak elvesztéséért vagy megrongálódásáért viselniük kell a felelősséget.

| (10) | Az autóbusz személyszállítási szolgáltatásoknak általában az állampolgárok érdekeit kell szolgálniuk. Következésképpen a fogyatékosság, életkor vagy egyéb tényező miatt fogyatékkal élő és csökkent mozgásképességű személyeknek a többi állampolgárhoz hasonlóan lehetőséget kell biztosítani az autóbuszjáratok igénybevételéhez. A fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyeknek a szabad mozgáshoz, a szabad választáshoz és a diszkriminációmentességhez való, a többi állampolgár jogaival azonos jogokkal kell rendelkezniük. |
| --- | --- |

(10)

Az autóbusz személyszállítási szolgáltatásoknak általában az állampolgárok érdekeit kell szolgálniuk. Következésképpen a fogyatékosság, életkor vagy egyéb tényező miatt fogyatékkal élő és csökkent mozgásképességű személyeknek a többi állampolgárhoz hasonlóan lehetőséget kell biztosítani az autóbuszjáratok igénybevételéhez. A fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyeknek a szabad mozgáshoz, a szabad választáshoz és a diszkriminációmentességhez való, a többi állampolgár jogaival azonos jogokkal kell rendelkezniük.

| (11) | A fogyatékkal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 9. cikkére figyelemmel, és annak érdekében, hogy a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek a többi állampolgáréhoz hasonló lehetőségekkel rendelkezzenek, amikor autóbusszal utaznak, meg kell határozni az utazás közben érvényes diszkriminációmentességre és segítségnyújtásra vonatkozó szabályokat. Ezeket a személyeket ezért a szállításnál fel kell venni, és a szállítást a fogyatékosságra vagy mozgásképtelenségre hivatkozva megtagadni csak biztonsági és a törvény által előírt okokból szabad. Az autóbusz terminálokon és a járműveken – a be- és a kiszállást is beleértve – biztosítani kell számukra a segítségnyújtáshoz való jogot. A társadalmi integráció érdekében az érintett embereknek a segítségnyújtást pótdíj nélkül kell biztosítani. Az autóbusz-társaságoknak – lehetőség szerint az európai szabványosítási rendszert használva – meg kell határozniuk az akadálymentesítés szabályait. |
| --- | --- |

(11)

A fogyatékkal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 9. cikkére figyelemmel, és annak érdekében, hogy a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek a többi állampolgáréhoz hasonló lehetőségekkel rendelkezzenek, amikor autóbusszal utaznak, meg kell határozni az utazás közben érvényes diszkriminációmentességre és segítségnyújtásra vonatkozó szabályokat. Ezeket a személyeket ezért a szállításnál fel kell venni, és a szállítást a fogyatékosságra vagy mozgásképtelenségre hivatkozva megtagadni csak biztonsági és a törvény által előírt okokból szabad. Az autóbusz terminálokon és a járműveken – a be- és a kiszállást is beleértve – biztosítani kell számukra a segítségnyújtáshoz való jogot. A társadalmi integráció érdekében az érintett embereknek a segítségnyújtást pótdíj nélkül kell biztosítani. Az autóbusz-társaságoknak – lehetőség szerint az európai szabványosítási rendszert használva – meg kell határozniuk az akadálymentesítés szabályait.

| (12) | Szükség van arra, hogy az autóbusz-társaságok olyan speciális képzésben részesítsék alkalmazottaikat, amely képessé teszi őket arra, hogy megfelelő módon nyújtsanak segítséget a fogyatékkal élő és/vagy csökkent mozgásképességű személyek számára. A képzést a bizonyos áru- és/vagy személyszállításra szolgáló közúti járművek vezetőinek minősítéséről és időszakos képzéséről szóló, 2003. július 15-i 2003/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) keretében kell biztosítani. A tagállamoknak lehetőség szerint támogatniuk kell az autóbusz-társaságokat a megfelelő képzési programok kialakításában és végrehajtásában. |
| --- | --- |

(12)

Szükség van arra, hogy az autóbusz-társaságok olyan speciális képzésben részesítsék alkalmazottaikat, amely képessé teszi őket arra, hogy megfelelő módon nyújtsanak segítséget a fogyatékkal élő és/vagy csökkent mozgásképességű személyek számára. A képzést a bizonyos áru- és/vagy személyszállításra szolgáló közúti járművek vezetőinek minősítéséről és időszakos képzéséről szóló, 2003. július 15-i 2003/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) keretében kell biztosítani. A tagállamoknak lehetőség szerint támogatniuk kell az autóbusz-társaságokat a megfelelő képzési programok kialakításában és végrehajtásában.

| (13) | Új terminálok tervezésével kapcsolatos döntéseknél és a nagyfelújítások keretében a kezelőszerveknek ║ a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek igényeit is
  kivétel nélkül
  figyelembe kell venniük. Az autóbusz terminálok kezelőszerveinek minden esetre ki kell jelölniük azokat a helyszíneket, ahol ezek az emberek az érkezésüket és a segítségkérési igényüket bejelenthetik. |
| --- | --- |

(13)

Új terminálok tervezésével kapcsolatos döntéseknél és a nagyfelújítások keretében a kezelőszerveknek ║ a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek igényeit is
  kivétel nélkül
  figyelembe kell venniük. Az autóbusz terminálok kezelőszerveinek minden esetre ki kell jelölniük azokat a helyszíneket, ahol ezek az emberek az érkezésüket és a segítségkérési igényüket bejelenthetik.

| (14) | Hasonlóképp, az autóbusz-társaságoknak figyelembe kell venniük az ilyen igényeket az új vagy újonnan átalakítandó járművek tervezésével kapcsolatos döntések meghozatala során. |
| --- | --- |

(14)

Hasonlóképp, az autóbusz-társaságoknak figyelembe kell venniük az ilyen igényeket az új vagy újonnan átalakítandó járművek tervezésével kapcsolatos döntések meghozatala során.

| (15) | A tagállamoknak modernizálniuk kell a meglévő infrastruktúrákat, amennyiben ez szükséges ahhoz, hogy az autóbusz-társaságok képesek legyenek a fogyatékkal élő és/vagy csökkent mozgásképességű személyek hozzáférésének biztosítására, valamint a megfelelő segítségnyújtásra. |
| --- | --- |

(15)

A tagállamoknak modernizálniuk kell a meglévő infrastruktúrákat, amennyiben ez szükséges ahhoz, hogy az autóbusz-társaságok képesek legyenek a fogyatékkal élő és/vagy csökkent mozgásképességű személyek hozzáférésének biztosítására, valamint a megfelelő segítségnyújtásra.

| (16) | Az akadálymentes mobilitás fejlesztésére irányuló európai uniós intézkedéseknek kiemelt célként kell előmozdítaniuk az autóbusz-terminálokhoz és -megállókhoz való akadálymentes hozzáférést. |
| --- | --- |

(16)

Az akadálymentes mobilitás fejlesztésére irányuló európai uniós intézkedéseknek kiemelt célként kell előmozdítaniuk az autóbusz-terminálokhoz és -megállókhoz való akadálymentes hozzáférést.

| (17) | A Bizottságnak az autóbuszokhoz való hozzáférésről szóló COST 349 projekt következtetéseinek megfelelően javaslatot kell tennie az autóbusz-terminálok és -megállók hozzáférhető, és EU-szerte interoperábilis infrastruktúrájára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottságnak az autóbuszokhoz való hozzáférésről szóló COST 349 projekt következtetéseinek megfelelően javaslatot kell tennie az autóbusz-terminálok és -megállók hozzáférhető, és EU-szerte interoperábilis infrastruktúrájára vonatkozóan.

| (18) | Az autóbusszal közlekedő utasok jogai közé tartozik az is, hogy utazás előtt és alatt a szolgáltatásról tájékoztatást kell kapniuk. Az autóbusszal közlekedő utasoknak szóló valamennyi tájékoztatást olyan más formában is biztosítani kell, hogy a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek is hozzáférjenek azokhoz. |
| --- | --- |

(18)

Az autóbusszal közlekedő utasok jogai közé tartozik az is, hogy utazás előtt és alatt a szolgáltatásról tájékoztatást kell kapniuk. Az autóbusszal közlekedő utasoknak szóló valamennyi tájékoztatást olyan más formában is biztosítani kell, hogy a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek is hozzáférjenek azokhoz.

| (19) | Ez a rendelet nem korlátozhatja az autóbusz-társaságok azon jogát, hogy – a harmadik személyeket is beleértve – az alkalmazandó törvények szerint bárkitől kártérítést követeljenek. |
| --- | --- |

(19)

Ez a rendelet nem korlátozhatja az autóbusz-társaságok azon jogát, hogy – a harmadik személyeket is beleértve – az alkalmazandó törvények szerint bárkitől kártérítést követeljenek.

| (20) | Csökkenteni kell az utasok részére a járatok törléséből vagy hosszú késéséből származó kényelmetlenségeket. Ennek érdekében az utasokról megfelelően gondoskodni kell és tájékoztatni kell őket. Az utasok számára biztosítani kell azt a lehetőséget, hogy a menetjegyet lemondják és annak ellenértékét visszakapják, vagy kielégítő feltételek mellett másik útvonalat válasszanak, vagy az alternatív szállítási szolgáltatásokról tájékoztatást kapjanak. Ha az autóbusz-társaságok az utasoknak nem nyújtanak megfelelő segítséget, az utasok számára biztosítani kell az anyagi kártérítéshez való jogot. |
| --- | --- |

(20)

Csökkenteni kell az utasok részére a járatok törléséből vagy hosszú késéséből származó kényelmetlenségeket. Ennek érdekében az utasokról megfelelően gondoskodni kell és tájékoztatni kell őket. Az utasok számára biztosítani kell azt a lehetőséget, hogy a menetjegyet lemondják és annak ellenértékét visszakapják, vagy kielégítő feltételek mellett másik útvonalat válasszanak, vagy az alternatív szállítási szolgáltatásokról tájékoztatást kapjanak. Ha az autóbusz-társaságok az utasoknak nem nyújtanak megfelelő segítséget, az utasok számára biztosítani kell az anyagi kártérítéshez való jogot.

| (21) | Az utasoknak az útjuk mindenkori – különösen a nagyarányú késésből adódó – megszakadása esetén szükséges ellátásának és segítésének javítását célzó, nemzeti vagy európai szintű intézkedések elfogadása érdekében kívánatos az autóbusz-társaságok együttműködése. |
| --- | --- |

(21)

Az utasoknak az útjuk mindenkori – különösen a nagyarányú késésből adódó – megszakadása esetén szükséges ellátásának és segítésének javítását célzó, nemzeti vagy európai szintű intézkedések elfogadása érdekében kívánatos az autóbusz-társaságok együttműködése.

| (22) | Ez a rendelet nem érinti az utasoknak a szervezett utazási formákról szóló, 1990. június 13-i 90/314/EGK tanácsi irányelvben meghatározott jogait (5). Ez a rendelet nem alkalmazandó, amennyiben a szervezett utat nem a szállítást végző autóbuszjárat törlése miatt törlik. |
| --- | --- |

(22)

Ez a rendelet nem érinti az utasoknak a szervezett utazási formákról szóló, 1990. június 13-i 90/314/EGK tanácsi irányelvben meghatározott jogait (5). Ez a rendelet nem alkalmazandó, amennyiben a szervezett utat nem a szállítást végző autóbuszjárat törlése miatt törlik.

| (23) | Az utasokat az e rendelet által előírt jogaikról teljes körű tájékoztatásban kell részesíteni, hogy ezeket a jogaikat ténylegesen gyakorolhassák is. |
| --- | --- |

(23)

Az utasokat az e rendelet által előírt jogaikról teljes körű tájékoztatásban kell részesíteni, hogy ezeket a jogaikat ténylegesen gyakorolhassák is.

| (24) | Az utasok jogainak gyakorlását az autóbusz-társaságok által a panaszok kezelésére bevezetett megfelelő szabályokkal vagy, adott esetben, a panaszoknak az érintett tagállam által arra kijelölt szervhez vagy szervekhez történő továbbításával kell biztosítani. |
| --- | --- |

(24)

Az utasok jogainak gyakorlását az autóbusz-társaságok által a panaszok kezelésére bevezetett megfelelő szabályokkal vagy, adott esetben, a panaszoknak az érintett tagállam által arra kijelölt szervhez vagy szervekhez történő továbbításával kell biztosítani.

| (25) | A tagállamok kötelesek biztosítani és ellenőrizni, hogy az autóbusz-társaságok e rendeletet általában betartják-e, valamint megfelelő szervet kell kijelölniük ezeknek a végrehajtási feladatoknak az ellátására. Az ellenőrzés nem érintheti az utasok azon jogát, hogy a nemzeti jogi eljárásoknak megfelelően bírósághoz forduljanak jogorvoslatért. |
| --- | --- |

(25)

A tagállamok kötelesek biztosítani és ellenőrizni, hogy az autóbusz-társaságok e rendeletet általában betartják-e, valamint megfelelő szervet kell kijelölniük ezeknek a végrehajtási feladatoknak az ellátására. Az ellenőrzés nem érintheti az utasok azon jogát, hogy a nemzeti jogi eljárásoknak megfelelően bírósághoz forduljanak jogorvoslatért.

| (26) | A tagállamoknak szankciókat kell megállapítaniuk e rendelet megsértésének esetére és biztosítaniuk kell, hogy a szankciókat alkalmazzák is. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. |
| --- | --- |

(26)

A tagállamoknak szankciókat kell megállapítaniuk e rendelet megsértésének esetére és biztosítaniuk kell, hogy a szankciókat alkalmazzák is. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

| (27) | Mivel e rendelet célkitűzéseit – nevezetesen a tagállamokban mindenhol az autóbusszal közlekedő utasok magas szintű és egyforma védelmének és támogatásának biztosítását – a tagállamok egyedül nem tudják kellőképpen elérni, és ezért komoly nemzetközi vetülete miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, ezért a Közösség a Szerződés 5. cikkében rögzített szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben rögzített arányosság elvével összhangban e rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(27)

Mivel e rendelet célkitűzéseit – nevezetesen a tagállamokban mindenhol az autóbusszal közlekedő utasok magas szintű és egyforma védelmének és támogatásának biztosítását – a tagállamok egyedül nem tudják kellőképpen elérni, és ezért komoly nemzetközi vetülete miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, ezért a Közösség a Szerződés 5. cikkében rögzített szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben rögzített arányosság elvével összhangban e rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (28) | Ez a rendelet nem érinti az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (6). |
| --- | --- |

(28)

Ez a rendelet nem érinti az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (6).

| (29) | E. rendelet végrehajtásának a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeleten kell alapulnia (Rendelet a fogyasztóvédelmi együttműködésről) (7). Az említett rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(29)

E. rendelet végrehajtásának a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeleten kell alapulnia (Rendelet a fogyasztóvédelmi együttműködésről) (7). Az említett rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (30) | Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és összhangban van az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elvekkel, |
| --- | --- |

(30)

Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és összhangban van az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elvekkel,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   fejezet

Általános rendelkezések

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet az alábbiakra vonatkozóan állapít meg szabályokat:

| 1. | utasok közötti megkülönböztetés tilalma az autóbusz-társaságok által kínált szállítási feltételek tekintetében; |
| --- | --- |

1.

utasok közötti megkülönböztetés tilalma az autóbusz-társaságok által kínált szállítási feltételek tekintetében;

| 2. | az autóbusz-társaságok felelőssége az utasok halálával vagy sérülésével járó balesetek vagy a poggyászok elvesztése vagy megrongálódása esetén; |
| --- | --- |

2.

az autóbusz-társaságok felelőssége az utasok halálával vagy sérülésével járó balesetek vagy a poggyászok elvesztése vagy megrongálódása esetén;

| 3. | az autóbusszal utazó, fogyatékkal élő és csökkent mozgásképességű személyeket megillető diszkriminációmentesség és kötelező segítségnyújtás; |
| --- | --- |

3.

az autóbusszal utazó, fogyatékkal élő és csökkent mozgásképességű személyeket megillető diszkriminációmentesség és kötelező segítségnyújtás;

| 4. | az autóbusz-társaságok kötelezettségei az utasokkal szemben járattörlés vagy -késés esetén; |
| --- | --- |

4.

az autóbusz-társaságok kötelezettségei az utasokkal szemben járattörlés vagy -késés esetén;

| 5. | az utasok számára minimálisan nyújtandó tájékoztatás; |
| --- | --- |

5.

az utasok számára minimálisan nyújtandó tájékoztatás;

| 6. | a panaszok kezelése; |
| --- | --- |

6.

a panaszok kezelése;

| 7. | az utasok jogainak érvényesítése. |
| --- | --- |

7.

az utasok jogainak érvényesítése.

2. cikk

Hatály

(1)   Ez a rendelet az autóbusz-társaságok által menetrend szerinti járatokkal végzett személyszállításra alkalmazandó.

(2)   A tagállamok a közszolgáltatási szerződésekkel érintett városi
  és
  elővárosi ▐ közlekedésre mentességet adhatnak, ha ezek a szerződések az e rendeletben előírtakhoz hasonló szintű utasjogokat biztosítanak.

(3)   A különjáratok tekintetében csak a II. fejezet alkalmazandó.

3. cikk

Fogalom-meghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

| 1. | „autóbusz-társaság”: az alapítás helye szerinti államban a nemzeti jogszabályokban meghatározott piacra jutási feltételek szerint autóbusszal végzett szállításra engedéllyel rendelkező szállítási vállalkozás, és az autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás közös szabályairól szóló, 1992. március 16-i 684/92/EGK tanácsi rendelet (8) szerint autóbusszal végzett nemzetközi személyszállító járatok üzemeltetése céljából kiadott érvényes közösség jogosítvánnyal rendelkező szállítási vállalkozás; |
| --- | --- |

1.

„autóbusz-társaság”: az alapítás helye szerinti államban a nemzeti jogszabályokban meghatározott piacra jutási feltételek szerint autóbusszal végzett szállításra engedéllyel rendelkező szállítási vállalkozás, és az autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás közös szabályairól szóló, 1992. március 16-i 684/92/EGK tanácsi rendelet (8) szerint autóbusszal végzett nemzetközi személyszállító járatok üzemeltetése céljából kiadott érvényes közösség jogosítvánnyal rendelkező szállítási vállalkozás;

| 2. | „különjáratok”: a 684/92/EGK rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerinti járatok; |
| --- | --- |

2.

„különjáratok”: a 684/92/EGK rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerinti járatok;

| 3. | „menetrend szerinti járatok”: a 684/92/EGK rendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerinti járatok; |
| --- | --- |

3.

„menetrend szerinti járatok”: a 684/92/EGK rendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerinti járatok;

| 4. | „szállítási szerződés”
  : az
  autóbusz- társaság
  és az utas között egy vagy több szállítási szolgáltatás biztosítására létrejött szállítási szerződés
  , függetlenül attól, hogy a jegyet a fuvarozótól, az utazásszervezőtől vagy jegyárusítótól vásárolták
  ; |
| --- | --- |

4.

„szállítási szerződés”
  : az
  autóbusz- társaság
  és az utas között egy vagy több szállítási szolgáltatás biztosítására létrejött szállítási szerződés
  , függetlenül attól, hogy a jegyet a fuvarozótól, az utazásszervezőtől vagy jegyárusítótól vásárolták
  ;

| 5. | „jegy”: érvényes, szállításra jogosító dokumentum vagy azzal egyenértékű nem papíralapú eszköz, beleértve az elektronikus formát is, amelyet az autóbusz-társaság vagy annak valamely meghatalmazott jegyárusítója kiadott vagy engedélyezett; |
| --- | --- |

5.

„jegy”: érvényes, szállításra jogosító dokumentum vagy azzal egyenértékű nem papíralapú eszköz, beleértve az elektronikus formát is, amelyet az autóbusz-társaság vagy annak valamely meghatalmazott jegyárusítója kiadott vagy engedélyezett;

| 6. | „menetjegy-értékesítő”
  : az autóbusz- társaság
  , vagy egy utazásszervező
  nevében
  közvetítői értékesítés végzése, ideértve a csomag részeként való értékesítést is; |
| --- | --- |

6.

„menetjegy-értékesítő”
  : az autóbusz- társaság
  , vagy egy utazásszervező
  nevében
  közvetítői értékesítés végzése, ideértve a csomag részeként való értékesítést is;

| 7. | „utazásszervező”: a 90/314/EGK irányelv 2. cikkének (2) ▐ bekezdése szerinti szervező ▐; |
| --- | --- |

7.

„utazásszervező”: a 90/314/EGK irányelv 2. cikkének (2) ▐ bekezdése szerinti szervező ▐;

| 8. | „fogyatékkal élő személy”: vagy „csökkent mozgásképességű személy”: bármely személy, akinek mozgásképessége a közlekedés során bármilyen fizikai (érzék- vagy mozgásszervi, állandó vagy időleges) fogyatékosság, értelmi fogyatékosság vagy sérülés, vagy más fogyatékossághoz vezető ok, illetve kor miatt korlátozott, és akinek helyzete kellő figyelmet igényel, és szükségessé teszi az összes utas rendelkezésére álló szolgáltatás hozzáigazítását az érintett személy egyéni igényeihez; |
| --- | --- |

8.

„fogyatékkal élő személy”: vagy „csökkent mozgásképességű személy”: bármely személy, akinek mozgásképessége a közlekedés során bármilyen fizikai (érzék- vagy mozgásszervi, állandó vagy időleges) fogyatékosság, értelmi fogyatékosság vagy sérülés, vagy más fogyatékossághoz vezető ok, illetve kor miatt korlátozott, és akinek helyzete kellő figyelmet igényel, és szükségessé teszi az összes utas rendelkezésére álló szolgáltatás hozzáigazítását az érintett személy egyéni igényeihez;

| 9. | „helyfoglalás”: utazásra jogosító, papír- vagy elektronikus formátumú engedély, az előzetesen megerősített, személyre szóló szállítási megállapodásnak megfelelően; |
| --- | --- |

9.

„helyfoglalás”: utazásra jogosító, papír- vagy elektronikus formátumú engedély, az előzetesen megerősített, személyre szóló szállítási megállapodásnak megfelelően;

| 10. | „terminálüzemeltető szerv”: az autóbusz-terminál vezetéséért felelős tagállami szervezeti egység; |
| --- | --- |

10.

„terminálüzemeltető szerv”: az autóbusz-terminál vezetéséért felelős tagállami szervezeti egység;

| 11. | „járattörlés”: olyan, korábban menetrend szerinti
  egyedi
  járat nem közlekedése, amelyre legalább egy helyet
  ténylegesen
  lefoglaltak; |
| --- | --- |

11.

„járattörlés”: olyan, korábban menetrend szerinti
  egyedi
  járat nem közlekedése, amelyre legalább egy helyet
  ténylegesen
  lefoglaltak;

| 12. | „késés”: a közzétett menetrend szerinti indulási vagy érkezési időpont, illetve az utas tényleges vagy várt indulásának vagy érkezésének időpontja közötti különbség; |
| --- | --- |

12.

„késés”: a közzétett menetrend szerinti indulási vagy érkezési időpont, illetve az utas tényleges vagy várt indulásának vagy érkezésének időpontja közötti különbség;

| 13. | „hozzáférhető formátumok”: ugyanaz a tájékoztatás az utasok által hozzáférhető szöveges, Braille-írásos, hang, videó és/vagy elektronikus formátum révén. |
| --- | --- |

13.

„hozzáférhető formátumok”: ugyanaz a tájékoztatás az utasok által hozzáférhető szöveges, Braille-írásos, hang, videó és/vagy elektronikus formátum révén.

4. cikk

Szállítási szerződés és megkülönböztetés-mentes szerződéses feltételek

(1)   Az autóbusz-társaságok a szállítási szerződés megkötését az utasoknak egy vagy több jegy kiadásával igazolják. A jegyek a szerződés megkötését egyértelműen bizonyítják, és így az e rendeletben előírt jogokat biztosítják.

(2)   A szociális díjtételeket előíró közszolgáltatási kötelezettségek sérelme nélkül az autóbusz-társaságok vagy a menetjegy-értékesítők által alkalmazott szerződéses feltételeket és díjtételeket a széles utazó közönségnek a végső felhasználó állampolgárságától vagy lakóhelyétől, illetve az autóbusz-társaság vagy a menetjegy-értékesítők Közösségen belüli telephelyétől függetlenül diszkriminációmentesen kell megvásárlásra felkínálni.

5. cikk

A felelősség-elhárítás kizárása

(1)   Az e rendelet alapján fennálló kötelezettségeket nem lehet korlátozni vagy elhárítani, többek között eltérő vagy korlátozó záradékkal a szállítási szerződésben.

(2)   Az autóbusz-társaságok az e rendeletben meghatározottaknál kedvezőbb szerződéses feltételeket is ajánlhatnak az utasoknak.

II.   fejezet

Az autóbusz-társaságok felelőssége az utasokért és a poggyászokért

6. cikk

Felelősség az utasok haláláért és sérüléséért

(1)   E fejezettel összhangban az autóbusz-társaságok felelősséggel tartoznak azért a kárért, amely abból ered, hogy az utas a járművön való tartózkodás közben vagy a be-, illetve kiszállás alkalmával az autóbuszjárat működéséből eredő baleset következtében meghal
  vagy
  megsérül ▐.

(2)   Az
  okozott kár tekintetében fennálló, az autóbusz-társaság szerződésen kívüli
  felelősségének nincs törvényben, egyezményben vagy szerződésben meghatározott pénzügyi korlátja.

(3)   
  Utasonként
  220 000 EUR összegű követelésig az autóbusz-társaság nem zárhatja ki vagy nem korlátozhatja kártérítési felelősségét azt bizonyítva, hogy a (4a) bekezdés szerinti gondossággal járt el
  , kivéve, ha a keletkezett kár teljes összege meghaladja azt az összeget, amelyre a tagállamok gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó jogszabályainak közelítéséről szóló, 1983. december 30-i 84/5/EGK második tanácsi irányelvvel (9) összhangban azon tagállam nemzeti jogszabályai értelmében, ahol az autóbuszt rendszerint üzemben tartják, kötelező biztosítást kell kötni
  .
  Ilyen esetben a felelősség erre az összegre korlátozódik.

(4)   Az autóbusz-társaság nem tartozik felelősséggel az (1) bekezdés alapján:

| a) | ha a balesetet az autóbuszjárat üzemelésével össze nem függő körülmények okozták,
  vagy ha a fuvarozó
  az eset körülményei által megkívánt gondosság ellenére sem kerülhette el azt,
  vagy
  nem háríthatta el annak következményeit; |
| --- | --- |

a)

ha a balesetet az autóbuszjárat üzemelésével össze nem függő körülmények okozták,
  vagy ha a fuvarozó
  az eset körülményei által megkívánt gondosság ellenére sem kerülhette el azt,
  vagy
  nem háríthatta el annak következményeit;

| b) | amennyiben a baleset az utas hibájának vagy hanyagságának a következménye. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a baleset az utas hibájának vagy hanyagságának a következménye.

(5)   E rendelet rendelkezései nem értelmezhetők oly módon, hogy:

| a) | a kártérítés megfizetéséért egyedül felelős fél az autóbusz-társaság; vagy |
| --- | --- |

a)

a kártérítés megfizetéséért egyedül felelős fél az autóbusz-társaság; vagy

| b) | korlátozott az autóbusz-társaság azon joga, hogy a tagállamokban alkalmazandó jogszabályokkal összhangban harmadik félhez forduljon jogorvoslatért. |
| --- | --- |

b)

korlátozott az autóbusz-társaság azon joga, hogy a tagállamokban alkalmazandó jogszabályokkal összhangban harmadik félhez forduljon jogorvoslatért.

7. cikk

Kártérítés

(1)   Az utasok halála esetén a 6. cikkben előírt kártérítési felelősségbe a következők tartoznak:

| a) | az utas halála következtében esetlegesen szükséges költségek, különösen a holttest szállításával és a temetkezéssel kapcsolatos kiadások; vagy |
| --- | --- |

a)

az utas halála következtében esetlegesen szükséges költségek, különösen a holttest szállításával és a temetkezéssel kapcsolatos kiadások; vagy

| b) | ha a halál nem azonnal állt be, úgy a (2) bekezdésben előírt kártérítés. |
| --- | --- |

b)

ha a halál nem azonnal állt be, úgy a (2) bekezdésben előírt kártérítés.

(2)   Az utas sérülése, továbbá testi vagy szellemi épségének egyéb károsodása esetén a kártérítés magában foglalja:

| a) | a szükséges költségeket, különösen a gyógyítási és a közlekedési költségeket; |
| --- | --- |

a)

a szükséges költségeket, különösen a gyógyítási és a közlekedési költségeket;

| b) | azt a vagyoni hátrányt, amelyet az utas teljes vagy részleges munkaképtelensége, vagy szükségleteinek a megnövekedése következtében elszenved. |
| --- | --- |

b)

azt a vagyoni hátrányt, amelyet az utas teljes vagy részleges munkaképtelensége, vagy szükségleteinek a megnövekedése következtében elszenved.

(3)   Ha az utas halála folytán azok a személyek, akiknek eltartására az utas a törvény szerint kötelezett volt vagy lehetett volna, veszteségük tekintetében kártérítésre jogosultak.

8. cikk

Előlegfizetések

(1)   Az utasok autóbuszjárat üzemelésével összefüggő balesetből keletkező halála,
  illetve az utasok bármely
  személyi
  sérülése esetén, és amennyiben az utas semmilyen
  egyéb
  utasbiztosítással nem rendelkezik,
  az autóbusz-társaság haladéktalanul,
  és minden esetben
  a kártérítésre jogosult természetes személy kilétének megállapítását követő 15 napon belül az elszenvedett nehézségekkel arányban álló, a közvetlen anyagi szükségletek kielégítéséhez szükséges összegű előleget fizet
  , feltéve, hogy „prima facie evidence” (első látásra is egyértelmű), hogy az elszenvedett kár oka az autóbusz-társaságnak tulajdonítható
  .

(2)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül az előlegfizetés halál esetén nem lehet kevesebb, mint utasonként 21 000 EUR.

(3)   Az előlegfizetés nem tekinthető a felelősség elismerésének, és az levonható bármely, e rendelet alapján ezt követően kifizetendő összegből, de az nem követelhető vissza, kivéve azokat az eseteket, amelyekben a kárt az utas gondatlansága vagy az utas hibája okozta, vagy ha
  a ténylegesen elszenvedett kár értéke
  az előzetes
  kifizetés összegénél alacsonyabb
  volt.

9. cikk

Felelősség az elveszett és megrongálódott poggyászért

(1)   Az autóbusz-társaságok felelősek a rájuk bízott poggyászok elvesztéséért vagy megrongálódásáért. A kártérítés összege legfeljebb 1 800 EUR utasonként.

(2)   Az autóbuszjárat üzemelésével összefüggésben keletkező balesetek estén az autóbusz-társaságok felelősek a kézipoggyászként az utasoknál lévő vagy kézipoggyászként magukkal vitt személyes használati tárgyak elvesztéséért vagy megrongálódásáért. A kártérítés összege legfeljebb 1 300 EUR utasonként.

(3)   ▐ Az autóbusz-társaság
  nem tehető felelőssé az elveszett
  vagy
  megrongálódott poggyászért az (1) és (2) bekezdésnek megfelelően:

| a) | ha a poggyász elvesztését vagy megrongálódását az autóbuszjárat üzemelésével össze nem függő körülmények okozták, és az autóbusz-társaság az eset körülményei által megkívánt gondosság ellenére sem kerülhette el azt, és nem háríthatta el annak következményeit; |
| --- | --- |

a)

ha a poggyász elvesztését vagy megrongálódását az autóbuszjárat üzemelésével össze nem függő körülmények okozták, és az autóbusz-társaság az eset körülményei által megkívánt gondosság ellenére sem kerülhette el azt, és nem háríthatta el annak következményeit;

| b) | amennyiben a poggyász elvesztése vagy megrongálódása az utas hibájának vagy hanyagságának a következménye. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a poggyász elvesztése vagy megrongálódása az utas hibájának vagy hanyagságának a következménye.

III.   fejezet

A fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek jogai

10. cikk

A szállítás megtagadásának tilalma

(1)   Az autóbusz-társaságok, azok menetjegy-értékesítői és utazásszervezői fogyatékosságra vagy csökkent mozgásképességre hivatkozva nem tagadhatják meg:

| a) | olyan szállítási szolgáltatás helyfoglalásának elfogadását vagy menetjegyének kiadását, amelyre a rendelet alkalmazandó; |
| --- | --- |

a)

olyan szállítási szolgáltatás helyfoglalásának elfogadását vagy menetjegyének kiadását, amelyre a rendelet alkalmazandó;

| b) | fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személy beszállását, amennyiben az érintett személy érvényes jeggyel vagy helyfoglalással rendelkezik. |
| --- | --- |

b)

fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személy beszállását, amennyiben az érintett személy érvényes jeggyel vagy helyfoglalással rendelkezik.

(2)   A fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek részére a helyfoglalásokat és a jegyeket pluszköltség nélkül kell nyújtani.

11. cikk

Eltérések és különleges feltételek

(1)   A 10. cikk rendelkezéseitől eltérve az autóbusz-társaságok, menetjegy-értékesítőik vagy az utazásszervezők az alábbi esetekben megtagadhatják a fogyatékkal élő, illetve a csökkent mozgásképességű személy számára helyfoglalás elfogadását, menetjegy kiadását vagy e személy beszállását a fogyatékosságra vagy a csökkent mozgásképességre hivatkozva:

▐

| a) | ha a jármű
  kialakítása
  következtében a fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek beszállása vagy szállítása fizikailag
  vagy gyakorlatilag
  lehetetlen; |
| --- | --- |

a)

ha a jármű
  kialakítása
  következtében a fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek beszállása vagy szállítása fizikailag
  vagy gyakorlatilag
  lehetetlen;

| b) | ha a jármű, illetve az indulás vagy az érkezés helyén vagy az útvonalon található infrastruktúra nincs oly módon kialakítva, hogy a fogyatékkal élő és csökkent mozgásképességű utasok biztonságos szállítása biztosított legyen. |
| --- | --- |

b)

ha a jármű, illetve az indulás vagy az érkezés helyén vagy az útvonalon található infrastruktúra nincs oly módon kialakítva, hogy a fogyatékkal élő és csökkent mozgásképességű utasok biztonságos szállítása biztosított legyen.

Amennyiben a helyfoglalás elutasításának alapja az első albekezdés a) vagy b) pontja szerinti indok, a fuvarozóknak, a menetjegy-értékesítőknek vagy az utazásszervezőknek a lehetséges mértékben mindent meg kell tenniük azért, hogy az érintett személy számára elfogadható alternatív lehetőséget ajánljanak fel.

(2)   Ha a fogyatékkal élő vagy a csökkent mozgásképességű személy beszállását fogyatékosságára vagy csökkent mozgásképességére hivatkozva megtagadják, akkor számára fel kell ajánlani a visszatérítés és a célállomásra egy másik, hasonló időn belül megérkező, elfogadható közlekedési lehetőség közötti választást
  .

(3)   Az ▐ autóbusz-társaságok, a menetjegy-értékesítők vagy az utazásszervezők előírhatják, hogy a fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személyeket az utazás során másik személy kísérje, aki képes a fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyt igényei szerint segíteni, ha az feltétlenül szükséges
  , ha:

| a) | az (1) bekezdés a) vagy b) pontjában említett feltételek fennállnak, vagy |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdés a) vagy b) pontjában említett feltételek fennállnak, vagy

| b) | az érintett jármű személyzete kizárólag egyetlen személyből áll, aki a járművet vezeti és nincsen abban a helyzetben, hogy a fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személy számára az I. mellékletben meghatározott módon segítséget nyújthasson. |
| --- | --- |

b)

az érintett jármű személyzete kizárólag egyetlen személyből áll, aki a járművet vezeti és nincsen abban a helyzetben, hogy a fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személy számára az I. mellékletben meghatározott módon segítséget nyújthasson.

(4)   Ha az autóbusz-társaság, a menetjegy-értékesítő vagy az utazásszervező él az (1) bekezdésben biztosított eltéréssel, akkor a fogyatékkal élő vagy a csökkent mozgásképességű személyt annak okáról haladéktalanul, vagy kérésre a
  kérelem benyújtásától
  számított öt munkanapon belül írásban tájékoztatja.

12. cikk

Akadálymentesség és tájékoztatás

(1)   Az autóbusz-társaságok a megfelelő biztonsági követelmények teljesítése érdekében a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű
  személyeket képviselő szervezetekkel
  , illetve a 27. cikkben említett végrehajtási
  szervekkel együttműködésben
  meghatározzák a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek
  és az őket kísérő személyek
  akadálymentes közlekedésére alkalmazandó megkülönböztetés-mentes szabályokat. Ezek a szabályok a szóban forgó autóbuszjáratra vonatkozóan minden hozzáférési feltételt tartalmaznak, beleértve az üzemeltetett járművek akadálymentességét és felszereltségét
  , valamint a megfelelő segítségnyújtási eszközöket
  .

(2)   Az (1) bekezdésben előírt szabályokat az autóbusz-társaságok vagy a menetjegy-értékesítők legalább a helyfoglalás leadásakor
  hozzáférhető formátumokban
  közzéteszik azon a nyelven, amelyen az utasokat általában tájékoztatni szokták. A tájékoztatásnál különös figyelmet kell fordítani a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek igényeire.

(3)   Az autóbusz-társaságok
  haladéktalanul
  rendelkezésre bocsátják a biztonsági követelményeket megállapító azon nemzetközi, közösségi vagy nemzeti jogszabályt, amelyre az akadálymentességre vonatkozó megkülönböztetés-mentes szabályok épülnek.
  Ezeket hozzáférhető formátumokban kell rendelkezésre bocsátani.

(4)   Az utazásszervezők rendelkezésre bocsátják az (1) bekezdésben előírt, az általuk szervezett, értékesített vagy értékesítésre felkínált szervezett utazási formákban szerepelő utazásokra alkalmazandó szabályokat.

(5)   Az autóbusz-társaságok, menetjegy-értékesítőik vagy utazásszervezőik biztosítják, hogy a fuvarfeltételekkel kapcsolatos minden lényeges információ, az utazási információk és a szolgáltatások akadálymentességére vonatkozó információk – az online előjegyzést és tájékoztatást is beleértve – hozzáférhető formátumokban a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek
  , valamint az idős vagy fiatal életkorukból fakadóan kísérő nélkül utazni képtelen személyek és kísérőik
  rendelkezésére álljanak.

13. cikk

Segítségnyújtáshoz való jog

(1)   A terminálüzemeltető szervek és az autóbusz-társaságok a fogyatékkal élő vagy a csökkent mozgásképességű személyek számára az I. mellékletben meghatározottak szerint az utazás előtt,
  után, és – amennyiben lehetséges – során
  is díjmentesen megfelelő segítséget nyújtanak.
  Ezt a segítséget a fogyatékkal élő vagy a csökkent mozgásképességű személy egyedi szükségleteihez kell igazítani.

(2)   A terminálüzemeltető szervek és az autóbusz-társaságok a segítségnyújtást végezhetik önállóan, vagy annak ellátására másik féllel vagy felekkel szerződést is köthetnek. Ilyen szerződést vagy szerződéseket saját kezdeményezésre vagy kérésre is köthetnek.

A segítségnyújtásért akkor is a terminálüzemeltető szervek és az autóbusz-társaságok felelnek, ha a segítségnyújtás ellátására másik féllel vagy felekkel szerződést kötnek.

(3)   E fejezet rendelkezései nem jelentik azt, hogy a terminálüzemeltető szervek vagy az autóbusz-társaságok az I. mellékletben említett előírásoknál magasabb színvonalon vagy az ott meghatározottakon kívül nem nyújthatnak segítséget.

14. cikk

Segítségnyújtáshoz való jog a terminálokon

(1)   Legkésőbb e rendelet hatálybalépésétől számított hat hónapon belül a tagállamok kijelölik azokat az autóbusz terminálokat, amelyek a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára biztosítják a segítségnyújtást annak figyelembevétele mellett, hogy az akadálymentes szolgáltatásokat a legtöbb földrajzi területen biztosítani kell. A tagállamok tájékoztatják ezekről a Bizottságot.
  A Bizottság az interneten hozzáférhető jegyzéket készít a helyi és távolsági autóbuszok kijelölt termináljairól.

(2)   A tagállamok által az (1) bekezdés szerint kijelölt terminálok üzemeltető szervei felelősek az I. melléklet a) részében meghatározott segítségnyújtás biztosításáért, anélkül hogy további díjat számolnának fel a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára, amennyiben az érintett személy teljesíti a 16. cikkben előírt feltételeket.

(3)
     
  Amennyiben elismert vezetőkutya kísérete szükséges, úgy az állat jelenlétére vonatkozó engedély megadható, azzal a feltétellel, hogy azt a szállítási szolgáltatást végző társaság vagy annak jegyárusító szolgálata, illetve utazásszervezője előtt előzetesen bejelentették, a vezetőkutyák szállítására vonatkozóan alkalmazandó nemzeti jogszabályokkal összhangban.

15. cikk

Segítségnyújtáshoz való jog a járműveken

Az autóbusz-társaságok legalább az I. melléklet b) részében meghatározott segítséget díjmentesen nyújtják a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyeknek
  a
  fel-
  és
  leszállásnál, amennyiben az érintett személy teljesíti a 16. cikkben előírt feltételeket.

16. cikk

A segítségnyújtás körülményei

(1)   Az autóbusz-társaságok, a terminálüzemeltető szervek, a menetjegy-értékesítők és az utazásszervezők együttműködnek annak érdekében, hogy a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára segítséget nyújtsanak, amennyiben a személy a segítségnyújtással kapcsolatos igényét az autóbusz-társaságnak, a terminálüzemeltető szervnek, a menetjegy-értékesítőnek vagy az utazásszervezőnek az igényelt segítség előtt legalább
  24 órával
  bejelenti
  , kivéve, ha a segítséget nyújtó szolgáltató ennél rövidebb tájékoztatási határidőt ajánl, vagy e tekintetben a segítséget nyújtó szolgáltató és az utas között megállapodás jön létre
  .

(2)   Az autóbusz-társaságok, a menetjegy-értékesítők és az utazásszervezők minden intézkedést megtesznek, ami ahhoz szükséges, hogy a fogyatékkal élő vagy a csökkent mozgásképességű személyek a segítségnyújtással kapcsolatos igényeiket könnyebben bejelenthessék.
  Az utasnak visszaigazolást kell kapnia, amely tanúsítja, hogy a segítségre vonatkozó igényét bejelentette. Ezek a kötelezettségek
  minden értékesítési pontra
  érvényesek
  , a telefonos és az internetes értékesítést is beleértve.

(3)   Ha az (1) bekezdés szerinti bejelentés nem történt meg, az autóbusz-társaságok, a terminálüzemeltető szervek, a menetjegy-értékesítők és az utazásszervezők mindent elkövetnek a segítségnyújtás érdekében, hogy a fogyatékkal élő vagy a csökkent mozgásképességű személy az általa vásárolt jeggyel az induló járatra felszállhasson, a kapcsolódó járatra átszállhasson vagy az érkező járatról leszállhasson.

(4)   A segítségnyújtást biztosítani kell, amennyiben a személy az arra kijelölt helyszínen az alábbiak szerint megjelenik:

| — | az autóbusz-társaság által megjelölt időpontban, de legfeljebb 60 perccel a tervezett indulási időpont előtt, vagy |
| --- | --- |

—

az autóbusz-társaság által megjelölt időpontban, de legfeljebb 60 perccel a tervezett indulási időpont előtt, vagy

| — | megjelölt időpont hiányában legalább 30 perccel a tervezett indulási időpont előtt
  , kivéve, ha a segítséget nyújtó szolgáltató más javaslatot tett, vagy a segítséget nyújtó szolgáltató és az utas között más értelmű megállapodás jött létre
  . |
| --- | --- |

—

megjelölt időpont hiányában legalább 30 perccel a tervezett indulási időpont előtt
  , kivéve, ha a segítséget nyújtó szolgáltató más javaslatot tett, vagy a segítséget nyújtó szolgáltató és az utas között más értelmű megállapodás jött létre
  .

(5)   A tagállamok által a 14. cikk (1) bekezdése szerint kijelölt terminálok üzemeltető szervei a helyi feltételek figyelembevételével, és a többi szervnek a terminálhelyiségen kívüli területekre vonatkozó hatáskörének sérelme nélkül, a terminálon belül vagy a terminálüzemeltető szerv közvetlen ellenőrzése alatt álló, a terminálépületen belüli és kívüli területen kijelölik azokat az érkezési és indulási helyszíneket, ahol a fogyatékkal élő vagy a csökkent mozgásképességű személyek bejelenthetik az érkezésüket és segítséget kérhetnek.

(6)   Az (5) bekezdésben említett
  kijelölt
  helyszíneket
  világos, a fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személyek számára hozzáférhető és felismerhető
  jelzéssel kell ellátni, amelyeken a terminálról, illetve a segítségnyújtásról,
  hozzáférhető formátumokban meg kell adni a szükséges
  információkat ║.

17. cikk

Az információk továbbítása harmadik személyek felé

(1)   Ha a segítségnyújtást alvállalkozásba adták és az autóbusz-társaság, a menetjegy-értékesítő vagy az utazásszervező az utazás tervezett indulási időpontja előtt legalább 48 órával segítségnyújtás igénybevételével kapcsolatos bejelentést kap, úgy a megfelelő információt az
  alvállalkozóhoz továbbítja oly módon, hogy az alvállalkozó ezt az értesítést az
  utazás tervezett indulási időpontja előtt legalább 36 órával
  kézhez kapja
  .

(2)   Ha a segítségnyújtást alvállalkozásba adták és az autóbusz-társaság, a menetjegy-értékesítő vagy az utazásszervező az utazás tervezett indulási időpontja előtt legalább 48 órával a segítségnyújtás igénybevételével kapcsolatos bejelentést nem kapja meg, úgy a fuvarozó vagy az utazásszervező a megfelelő információt ║ az alvállalkozóhoz továbbítja
  oly módon, hogy az alvállalkozó ezt az értesítést a lehető legrövidebb időn belül kézhez kapja
  .

18. cikk

Oktatás

Az autóbusz-társaságok
  és a terminálüzemeltető szervek
  :

| a) | biztosítják, hogy fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyeknek közvetlen segítséget nyújtó személyzet valamennyi tagja, beleértve az esetleges alvállalkozók által alkalmazottakat is, rendelkezzen ismeretekkel arra vonatkozóan, hogy hogyan elégíthetők ki a különböző fogyatékkal vagy mozgáskorlátozottsággal élő személyek igényei; |
| --- | --- |

a)

biztosítják, hogy fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyeknek közvetlen segítséget nyújtó személyzet valamennyi tagja, beleértve az esetleges alvállalkozók által alkalmazottakat is, rendelkezzen ismeretekkel arra vonatkozóan, hogy hogyan elégíthetők ki a különböző fogyatékkal vagy mozgáskorlátozottsággal élő személyek igényei;

| b) | a II. mellékletben ismertetettek szerint oktatást biztosítanak a fogyatékkal élőknek nyújtandó segítségről és a fogyatékossággal kapcsolatos tudatosság növeléséről minden dolgozójuk számára, aki közvetlenül kapcsolatba kerül az utazóközönséggel; |
| --- | --- |

b)

a II. mellékletben ismertetettek szerint oktatást biztosítanak a fogyatékkal élőknek nyújtandó segítségről és a fogyatékossággal kapcsolatos tudatosság növeléséről minden dolgozójuk számára, aki közvetlenül kapcsolatba kerül az utazóközönséggel;

| c) | biztosítják, hogy a felvételt követően minden új alkalmazott részesüljön fogyatékossággal kapcsolatos képzésben, valamint hogy adott esetben a személyzet tagjai ismeretfrissítő képzéseken vegyenek részt. |
| --- | --- |

c)

biztosítják, hogy a felvételt követően minden új alkalmazott részesüljön fogyatékossággal kapcsolatos képzésben, valamint hogy adott esetben a személyzet tagjai ismeretfrissítő képzéseken vegyenek részt.

19. cikk

Kerekes székekre és mozgást segítő eszközökre fizetendő kártérítés

(1)   Ha a terminálon történő kezelés vagy az autóbuszon történő szállítás során kerekes székek vagy egyéb, mozgást segítő berendezések vagy azok alkatrészei elvesznek vagy megrongálódnak, az utast, akihez ezek az eszközök tartoznak – attól függően, hogy az elvesztéskor vagy a megrongálódáskor az eszköz kinek a felügyelete alatt volt – az autóbusz-társaságnak vagy a terminálüzemeltető szervnek kártérítésben kell részesítenie.

Az elveszett vagy megrongálódott berendezéshez hasonló műszaki és funkcionális tulajdonságokkal rendelkező csereberendezés gyors biztosítása érdekében mindent el kell követni.

(2)
     
  Az autóbusz-társaság nem tartozik felelősséggel az (1) bekezdés alapján:

| a) | ha a poggyász elvesztését vagy megrongálódását az autóbuszjárat üzemelésével össze nem függő körülmények okozták, és az autóbusz-társaság az eset körülményei által megkívánt gondosság ellenére sem kerülhette el azt, és nem háríthatta el annak következményeit; |
| --- | --- |

a)

ha a poggyász elvesztését vagy megrongálódását az autóbuszjárat üzemelésével össze nem függő körülmények okozták, és az autóbusz-társaság az eset körülményei által megkívánt gondosság ellenére sem kerülhette el azt, és nem háríthatta el annak következményeit;

| b) | amennyiben a poggyász elvesztése vagy megrongálódása az utas hibájának vagy hanyagságának a következménye. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a poggyász elvesztése vagy megrongálódása az utas hibájának vagy hanyagságának a következménye.

(3)   Az e cikk alapján fizetendő
  kártérítés a ténylegesen elszenvedett veszteségnek megfelelő összegű
  .

IV.   fejezet

Az autóbusz-társaságok kötelezettségei az utazás megszakadása esetén

20. cikk

Felelősség járattörlések és hosszú késések esetén

(1)
     Az autóbusz-társaságok felelősek a járattörlésekért,
  a túlfoglalásokért és
  az indulásnál a két órát meghaladó késésért. Az
  autóbusz-társaságok csak az ellenőrzésük alá tartozó körülményekből eredő járattörlésekért és késésekért felelősek. A felelősség nem terjed ki a közlekedési torlódás és a határ- és/vagy járműellenőrzés miatt bekövetkező késésekre. Minden olyan esetben, amikor a társaság a felelős, az
  érintett utasok lehetőségei minimálisan a következők:

| a) | többletköltséget nem kívánó
  másik közlekedési lehetőség felkínálása, vagy ha ez nem megoldható, felvilágosítás más szállítási vállalkozók megfelelő szállítási szolgáltatásairól; |
| --- | --- |

a)

többletköltséget nem kívánó
  másik közlekedési lehetőség felkínálása, vagy ha ez nem megoldható, felvilágosítás más szállítási vállalkozók megfelelő szállítási szolgáltatásairól;

| b) | a jegy árának visszatérítése, kivéve ha az a) pontban említett másik közlekedési lehetőséget elfogadják; |
| --- | --- |

b)

a jegy árának visszatérítése, kivéve ha az a) pontban említett másik közlekedési lehetőséget elfogadják;

| c) | a
  b) pontban említett visszatérítésen túlmenően, a
  jegyár
  50 %-ának
  megfelelő kártérítési jogosultság, ha az autóbusz-társaság
  elmulasztja a
  másik járat biztosítását vagy a tájékoztatást
  , az a) pontban említetteknek megfelelően
  . A kártérítést a kártérítési igény benyújtásától számított egy hónapon belül ki kell fizetni; |
| --- | --- |

c)

a
  b) pontban említett visszatérítésen túlmenően, a
  jegyár
  50 %-ának
  megfelelő kártérítési jogosultság, ha az autóbusz-társaság
  elmulasztja a
  másik járat biztosítását vagy a tájékoztatást
  , az a) pontban említetteknek megfelelően
  . A kártérítést a kártérítési igény benyújtásától számított egy hónapon belül ki kell fizetni;

| d) | a jegyár 50 %-ának megfelelő összegű kártérítési jogosultság az utazási jog elvesztése nélkül, amennyiben a felkínált másik közlekedési lehetőséget elfogadják. A jegyár az utas által az utazás azon szakaszára fizetett teljes költség, amelyet a késés érint. A kártérítést a kártérítési igény benyújtásától számított egy hónapon belül ki kell fizetni; |
| --- | --- |

d)

a jegyár 50 %-ának megfelelő összegű kártérítési jogosultság az utazási jog elvesztése nélkül, amennyiben a felkínált másik közlekedési lehetőséget elfogadják. A jegyár az utas által az utazás azon szakaszára fizetett teljes költség, amelyet a késés érint. A kártérítést a kártérítési igény benyújtásától számított egy hónapon belül ki kell fizetni;

| e) | számukra a várakozási idővel összhangban álló étkezés és frissítők biztosítása, amennyiben erre ésszerű lehetőség van; |
| --- | --- |

e)

számukra a várakozási idővel összhangban álló étkezés és frissítők biztosítása, amennyiben erre ésszerű lehetőség van;

| f) | szállodában vagy egyéb szálláson való elhelyezés, valamint a terminál és a szálláshely közötti szállítás, amennyiben az utazás folytatása előtt egy éjszakai tartózkodásra van szükség; |
| --- | --- |

f)

szállodában vagy egyéb szálláson való elhelyezés, valamint a terminál és a szálláshely közötti szállítás, amennyiben az utazás folytatása előtt egy éjszakai tartózkodásra van szükség;

| g) | amennyiben a jármű működésképtelenné válik, a működésképtelen járműtől a megfelelő várakozási helyre és/vagy terminálra szállítás, ahonnan az utazás folytatása lehetséges. |
| --- | --- |

g)

amennyiben a jármű működésképtelenné válik, a működésképtelen járműtől a megfelelő várakozási helyre és/vagy terminálra szállítás, ahonnan az utazás folytatása lehetséges.

(2)
     
  Az (1) bekezdésben nem felsorolt esetekben az autóbusz-társaságok felelősek az érkezésnél a két órát meghaladó késésért, amennyiben a késés oka:

| — | a gépjárművezető hanyagsága vagy hibája, vagy |
| --- | --- |

—

a gépjárművezető hanyagsága vagy hibája, vagy

| — | a jármű műszaki hibája. |
| --- | --- |

—

a jármű műszaki hibája.

Ilyen esetekben az érintett utasok lehetőségei minimálisan a következők:

| a) | a jegyár 50 %-ának megfelelő összegű kártérítési jogosultság; a jegyár az utas által az utazás azon szakaszára fizetett teljes költség, amelyet a késés érint. A kártérítést a kártérítési igény benyújtásától számított egy hónapon belül ki kell fizetni. |
| --- | --- |

a)

a jegyár 50 %-ának megfelelő összegű kártérítési jogosultság; a jegyár az utas által az utazás azon szakaszára fizetett teljes költség, amelyet a késés érint. A kártérítést a kártérítési igény benyújtásától számított egy hónapon belül ki kell fizetni.

| b) | számukra történő segítségnyújtás az e cikk (1) bekezdésének e), f) és g) pontjainak megfelelően. |
| --- | --- |

b)

számukra történő segítségnyújtás az e cikk (1) bekezdésének e), f) és g) pontjainak megfelelően.

(3)
     
  Az autóbusz-társaság mentesül e felelősség alól, amennyiben a járattörlés vagy a késés az alábbi okok valamelyike miatt következik be:

| a) | az autóbuszjárat üzemelésével össze nem függő körülmények, amelyeket az autóbusz-társaság az eset körülményei által megkívánt gondosság ellenére sem kerülhetett el, és nem háríthatta el azoknak következményeit; |
| --- | --- |

a)

az autóbuszjárat üzemelésével össze nem függő körülmények, amelyeket az autóbusz-társaság az eset körülményei által megkívánt gondosság ellenére sem kerülhetett el, és nem háríthatta el azoknak következményeit;

| b) | az utas hanyagsága, vagy |
| --- | --- |

b)

az utas hanyagsága, vagy

| c) | harmadik félnek felróható ok, melyet az autóbusz-társaság az eset körülményei által megkívánt gondosság ellenére sem kerülhetett el, és nem háríthatta el annak következményeit. |
| --- | --- |

c)

harmadik félnek felróható ok, melyet az autóbusz-társaság az eset körülményei által megkívánt gondosság ellenére sem kerülhetett el, és nem háríthatta el annak következményeit.

21. cikk

Felvilágosítás

(1)   Késedelem esetén, amint az információ rendelkezésre áll, legkésőbb azonban a tervezett indulás után 30 perccel vagy pedig a tervezett érkezés előtt egy órával az autóbusztársság vagy – adott esetben – a terminálüzemeltető szervek tájékoztatják az utasokat az indulás és az érkezés várható időpontjáról.
  E tájékoztatást a fogyatékkal élő és csökkent mozgásképességű személyek számára is elérhető formátumokban szintén biztosítani kell.

(2)   Ha az utasok a késés miatt valamilyen csatlakozásról lemaradnak, az autóbusz-társaság minden tőle telhetőt elkövet azért, hogy az érintett utasokat a választható csatlakozási lehetőségekről tájékoztassa.

22. cikk

További követelések

E rendelet
  alkalmazása nem érinti
  az utasok
  további kártalanításhoz való jogát.
  A
  rendelet szerint nyújtott kártalanítás levonható az ilyen kártalanításból
  .

23. cikk

Az utasok érdekeit szolgáló további intézkedések

A fuvarozók együttműködnek
  az érdekeltek, a szakmai szövetségek és a fogyasztók, az utasok és a fogyatékkal élő személyek szövetségeinek bevonásával
  történő,
  nemzeti vagy európai szintű intézkedések elfogadása érdekében. Ezeknek az intézkedéseknek – különösen a hosszú késések és az utazás megszakadása vagy a járat törlése esetén – az utasokkal való törődés javítására kell irányulniuk
  , kiemelt fontosságot tulajdonítva a fogyatékosság, csökkent mozgásképesség, betegség, idős kor, terhesség miatt különleges szükségletekkel bíró utasok ellátásának, kiterjesztve azt a kisgyermekekre és a kísérőkre
  .

Hosszú késés és az utazás megszakadása vagy a járat törlése esetén az ellátást az orvosi segítségre, az étel és ital szükség szerinti biztosítására, a tájékoztatás rendszeres frissítésére és adott esetben másik közlekedési lehetőség és szállás szervezésére kell összpontosítani.

V.   fejezet

Az utasok tájékoztatása és panaszkezelés

24. cikk

Utazástájékoztatáshoz fűződő jog

A terminálüzemeltető szervek és az autóbusz-társaságok az utasokat az út alatt végig
  hozzáférhető formátumokban
  , kielégítő módon tájékoztatják.

25. cikk

Az utasjogokra vonatkozó felvilágosítás

║ Az autóbusz-társaságok és terminálüzemeltető szervek biztosítják, hogy az utasok az e rendelet alapján őket megillető jogokra vonatkozóan legkésőbb az induláskor és az utazás során megfelelő és érthető tájékoztatást kapjanak. A tájékoztatást
  hozzáférhető formátumokban
  kell biztosítani. ▐ A tájékoztatásnak tartalmaznia kell a tagállamok által a 27. cikk (1) bekezdése szerint kijelölt végrehajtási szervek kapcsolattartási adatait.

26. cikk

Panaszok

(1)   Az autóbusz-társaságok
  létrehozzák – amennyiben ilyen még nem létezik –
  az e rendelettel érintett jogokra és kötelezettségekre vonatkozó
  , minden utas, köztük a fogyatékkal élő és csökkent mozgásképességű utasok számára is hozzáférhető
  panaszkezelő mechanizmust.

(2)   Az utasok a járat igénybevételét vagy annak meghiúsulását követő naptól számított egy hónapon belül nyújthatnak be panaszt az autóbusz-társaságokhoz. A panasz címzettje 20 munkanapon belül indoklással ellátott választ ad vagy – indokolt esetben – tájékoztatja az utast arról, hogy mikor számíthat válaszra. A választ legkésőbb a panasz kézhezvételétől számított két hónapon belül meg kell adni.

(3)   Ha a (2) bekezdésben meghatározott határidőn belül válasz nem érkezik, a panaszt elfogadottnak kell tekinteni.

(4)
     
  Az autóbusz-társaságok éves jelentést készítenek, amely tartalmazza a beérkezett panaszok számát és tárgyát, a panaszok beérkezésétől a válaszadásig eltelt napok számát (átlagban), és a foganatosított korrekciós intézkedéseket.

VI.   fejezet

Végrehajtás és nemzeti végrehajtási szervek

27. cikk

Nemzeti végrehajtási szervek

(1)   A tagállamok kijelölik az e rendelet végrehajtásáért felelős szervet vagy szerveket. Ezek a szervek megteszik azokat az intézkedéseket, amelyek a 12. cikkben említett akadálymentességi szabályok betartását is ideértve, biztosítják az utasok jogainak tiszteletben tartását. Ezek a szervek felépítésükben, finanszírozási döntéseikben, jogi szerkezetükben és döntéshozatalukban függetlenek ▐.

(2)   A tagállamok tájékoztatják Bizottságot az e cikknek megfelelően kijelölt szervről vagy szervekről és azok hatásköreiről.

(3)
     
  Ezek a szervek együttműködnek az autóbusz-társaságokat és a fogyasztókat képviselő szervezetekkel, ideértve a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyeket képviselő szervezeteket is.

(4)   Minden utas panaszt nyújthat be e rendelet állítólagos megsértéséről az (1) bekezdés szerint kijelölt megfelelő szervnek.

(5)   Azok a tagállamok, amelyek a 2. cikk (2) bekezdése alapján egyes szolgáltatások mentessége mellett döntöttek, gondoskodnak az utasjogok érvényesítését biztosító hasonló mechanizmusról.

28. cikk

Jelentés a végrehajtásról

1.   A 27. cikk (1) bekezdése szerint kijelölt végrehajtási szervek az előző évben végzett tevékenységükről minden év június 1-jén jelentést tesznek közzé, amely többek között tartalmazza a következőket:

| a) | az e rendelet rendelkezéseinek végrehajtása érdekében hozott intézkedések bemutatása, |
| --- | --- |

a)

az e rendelet rendelkezéseinek végrehajtása érdekében hozott intézkedések bemutatása,

| b) | az egyes panaszok rendezésére alkalmazandó eljárásra való hivatkozás, |
| --- | --- |

b)

az egyes panaszok rendezésére alkalmazandó eljárásra való hivatkozás,

| c) | az adott tagállamban a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek esetében az akadálymentességre vonatkozó szabályok összefoglalója, |
| --- | --- |

c)

az adott tagállamban a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek esetében az akadálymentességre vonatkozó szabályok összefoglalója,

| d) | a panaszokra
  , köztük azok eredményére és a megoldáshoz igénybe vett időre
  vonatkozó összesített adatok
  ; |
| --- | --- |

d)

a panaszokra
  , köztük azok eredményére és a megoldáshoz igénybe vett időre
  vonatkozó összesített adatok
  ;

| e) | az alkalmazott szankciók részletei, |
| --- | --- |

e)

az alkalmazott szankciók részletei,

| f) | az e rendelet jobb végrehajtása szempontjából lényeges egyéb kérdések. |
| --- | --- |

f)

az e rendelet jobb végrehajtása szempontjából lényeges egyéb kérdések.

2.   A jelentés összeállításához a végrehajtási szervek a tárgy és az érintett vállalatok szerint statisztikát vezetnek az egyes panaszokról. Ezeket az adatokat az esemény időpontjától számított legfeljebb három évig megkeresésre a Bizottság vagy a nemzeti nyomozó hatóságok rendelkezésére bocsátják.

29. cikk

A végrehajtási szervek együttműködése

A 27. cikk (1) bekezdése szerint kijelölt nemzeti végrehajtási szervek a Közösség egész területén az utasok egységes védelme érdekében információkat cserélnek egymással a munkájukról, illetve a döntéshozatali elvekről és módszerekről. A Bizottság támogatja a végrehajtási szervek munkáját.

30. cikk

Szankciók

A tagállamok megállapítják az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést megtesznek azok végrehajtása érdekében. Az előírt szankcióknak
  – amelyek magukban foglalhatják az érintett utas számára fizetendő kártérítés elrendelését is –
  hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A tagállamok értesítik a Bizottságot e rendelkezésekről, és haladéktalanul közlik a Bizottsággal az e rendelkezéseket érintő minden későbbi módosítást is.

VII.   fejezet

Záró rendelkezések

31. cikk

Jelentés

A Bizottság jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak legkésőbb ... (10) -ig e rendelet végrehajtásáról és hatásáról. A jelentést szükség szerint a rendelet előírásainak részletesebb végrehajtására vagy a rendelet módosítására irányuló jogalkotási javaslatoknak kell kísérniük.

32. cikk

A 2006/2004/EK rendelet módosítása

A 2006/2004/EK rendelet melléklete a következő ponttal egészül ki:

| „18. | Az .../.../EK európai parlamenti és tanácsi rendelet az autóbusszal közlekedő utasok jogairól és a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet) módosításáról (HL L ...)” |
| --- | --- |

„18.

Az .../.../EK európai parlamenti és tanácsi rendelet az autóbusszal közlekedő utasok jogairól és a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet) módosításáról (HL L ...)”

33. cikk

Hatálybalépés

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

(2)   Ezt a rendeletet ... (11) -tól/-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ║,

az Európai Parlament részérőla

az elnök

Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C

1

HL C

(2)  HL C

2

HL C

(3)  Az Európai Parlament 2009. április 23-i álláspontja.

3

Az Európai Parlament 2009. április 23-i álláspontja.

(4)  

  HL L 226., 2003.9.10., 4. o.

4

HL L 226., 2003.9.10., 4. o.

(5)  HL L 158., 1990.6.23., 59. o.

5

(6)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

6

(7)  HL L 364., 2004.12.9., 1. o.

7

(8)  
  HL L 74., 1992.3.20., 1. o.

8

HL L 74., 1992.3.20., 1. o.

(9)  

  HL L 8., 1984.1.11., 17. o.

9

HL L 8., 1984.1.11., 17. o.

(10)  HL: E rendelet hatálybalépése után három évvel.

10

HL: E rendelet hatálybalépése után három évvel.

(11)  HL: E rendelet hatálybalépése után két évvel.

11

HL: E rendelet hatálybalépése után két évvel.

2009. április 23., csütörtökI. MELLÉKLET

A fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyeknek nyújtott segítség

| a) | A terminálokon nyújtott segítség
  A szükséges segítségnyújtás és intézkedések annak érdekében, hogy a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek:






  — | a terminálon kijelölt helyszíneken bejelenthessék megérkezésüket és kérhessék a segítségnyújtást, |
| --- | --- | --- |

a)

A terminálokon nyújtott segítség

A szükséges segítségnyújtás és intézkedések annak érdekében, hogy a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek:

—

a terminálon kijelölt helyszíneken bejelenthessék megérkezésüket és kérhessék a segítségnyújtást,

| — | a kijelölt helyszínről eljuthassanak a pénztárhoz, a váróterembe és a beszállótérre. |
| --- | --- |

—

a kijelölt helyszínről eljuthassanak a pénztárhoz, a váróterembe és a beszállótérre.

| b) | Segítségnyújtás az autóbuszokon
  A szükséges segítségnyújtás és intézkedések annak érdekében, hogy a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek:






  — | felvonók, kerekes székek vagy egyéb megfelelő berendezés igénybevételével felszállhassanak a járműre; |
| --- | --- | --- |

b)

Segítségnyújtás az autóbuszokon

A szükséges segítségnyújtás és intézkedések annak érdekében, hogy a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek:

—

felvonók, kerekes székek vagy egyéb megfelelő berendezés igénybevételével felszállhassanak a járműre;

| — | betehessék a csomagtérbe a poggyászukat; |
| --- | --- |

—

betehessék a csomagtérbe a poggyászukat;

| — | kivehessék a csomagtérből a poggyászukat; |
| --- | --- |

—

kivehessék a csomagtérből a poggyászukat;

| — | leszállhassanak a járműről; |
| --- | --- |

—

leszállhassanak a járműről;

| — | ha lehetséges,
  eljuthassanak a mosdóhelyiségekhez; |
| --- | --- |

—

ha lehetséges,
  eljuthassanak a mosdóhelyiségekhez;

| — | amennyiben lehetséges, az
  elismert vezetőkutyával felszállhassanak az autóbuszra; |
| --- | --- |

—

amennyiben lehetséges, az
  elismert vezetőkutyával felszállhassanak az autóbuszra;

| — | eljuthassanak az ülésükig; |
| --- | --- |

—

eljuthassanak az ülésükig;

| — | az utazásra vonatkozó lényeges információkat akadálymentes formában megkaphassák; |
| --- | --- |

—

az utazásra vonatkozó lényeges információkat akadálymentes formában megkaphassák;

| — | útközben megállásnál fel- és leszállhassanak, ha lehetséges. |
| --- | --- |

—

útközben megállásnál fel- és leszállhassanak, ha lehetséges.

2009. április 23., csütörtökII. MELLÉKLET

Fogyatékossággal kapcsolatos oktatás

| a) | A fogyatékossággal kapcsolatos tudatosság fejlesztése
  Az utazóközönséggel közvetlenül kapcsolatba kerülő munkatársak oktatása:






  — | a testi, érzékszervi (hallás és látás), rejtett vagy tanulási fogyatékkal élő személyekkel kapcsolatos tudatosság és viselkedés, a mozgásukban, tájékozódásukban vagy kommunikációjukban korlátozott személyek eltérő képességeinek felismerése; |
| --- | --- | --- |

a)

A fogyatékossággal kapcsolatos tudatosság fejlesztése

Az utazóközönséggel közvetlenül kapcsolatba kerülő munkatársak oktatása:

—

a testi, érzékszervi (hallás és látás), rejtett vagy tanulási fogyatékkal élő személyekkel kapcsolatos tudatosság és viselkedés, a mozgásukban, tájékozódásukban vagy kommunikációjukban korlátozott személyek eltérő képességeinek felismerése;

| — | a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek előtt álló akadályok, beleértve a hozzáállásbeli, környezeti/természeti és szervezeti akadályokat is; |
| --- | --- |

—

a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek előtt álló akadályok, beleértve a hozzáállásbeli, környezeti/természeti és szervezeti akadályokat is;

| — | kiképzett segítő kutyák, beleértve a vezető kutyák szerepét és igényeit; |
| --- | --- |

—

kiképzett segítő kutyák, beleértve a vezető kutyák szerepét és igényeit;

| — | váratlan események kezelése; |
| --- | --- |

—

váratlan események kezelése;

| — | interperszonális képességek és a siket és hallássérült, a látássérült, a beszédsérült és a tanulási zavarokkal küzdő emberekkel való kommunikáció módszerei; |
| --- | --- |

—

interperszonális képességek és a siket és hallássérült, a látássérült, a beszédsérült és a tanulási zavarokkal küzdő emberekkel való kommunikáció módszerei;

| — | hogyan kell bánni a kerekes székekkel és más mozgást segítő eszközökkel a rongálódás megelőzése érdekében (ha van poggyászkezelés, az azért felelős valamennyi dolgozó). |
| --- | --- |

—

hogyan kell bánni a kerekes székekkel és más mozgást segítő eszközökkel a rongálódás megelőzése érdekében (ha van poggyászkezelés, az azért felelős valamennyi dolgozó).

| b) | A fogyatékkal élőknek nyújtott segítség oktatása
  A fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyeket közvetlenül segítő dolgozók képzése a következőkből áll:






  — | a kerekes széket használók segítése a kerekes székbe való beüléskor vagy az abból való kiszálláskor; |
| --- | --- | --- |

b)

A fogyatékkal élőknek nyújtott segítség oktatása

A fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyeket közvetlenül segítő dolgozók képzése a következőkből áll:

—

a kerekes széket használók segítése a kerekes székbe való beüléskor vagy az abból való kiszálláskor;

| — | készségek a kiképzett segítő kutyával utazó fogyatékkal élő és csökkent mozgásképességű személyeknek nyújtott segítségnél, beleértve az állat szerepét és igényeit; |
| --- | --- |

—

készségek a kiképzett segítő kutyával utazó fogyatékkal élő és csökkent mozgásképességű személyeknek nyújtott segítségnél, beleértve az állat szerepét és igényeit;

| — | a vak és gyengénlátó utasok kíséretének és a kiképzett segítő
  kutyák
  kezelésének és szállításának módszerei
  , szem előtt tartva, hogy a segítőkutyák kiképzésükből fakadóan kizárólag gazdájuk parancsainak engedelmeskednek, és szolgálatteljesítés közben nem kezelhetők
  ; |
| --- | --- |

—

a vak és gyengénlátó utasok kíséretének és a kiképzett segítő
  kutyák
  kezelésének és szállításának módszerei
  , szem előtt tartva, hogy a segítőkutyák kiképzésükből fakadóan kizárólag gazdájuk parancsainak engedelmeskednek, és szolgálatteljesítés közben nem kezelhetők
  ;

| — | a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyeket segítő berendezéstípusok megismerése és a berendezések kezelésének megtanulása; |
| --- | --- |

—

a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyeket segítő berendezéstípusok megismerése és a berendezések kezelésének megtanulása;

| — | a fel- és a leszállás támogatásánál alkalmazott eszközök használata és a fel- és leszállásnál a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek biztonságát és méltóságát védő helyes segítő módszerek megtanulása; |
| --- | --- |

—

a fel- és a leszállás támogatásánál alkalmazott eszközök használata és a fel- és leszállásnál a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek biztonságát és méltóságát védő helyes segítő módszerek megtanulása;

| — | a megbízható és szakszerű segítségnyújtás igényének kellő felismerése. Azzal is tisztában kell lenni, hogy egyes fogyatékkal élő utasok utazás közben kiszolgáltatottnak érezhetik magukat, mivel segítségnyújtásra szorulnak; |
| --- | --- |

—

a megbízható és szakszerű segítségnyújtás igényének kellő felismerése. Azzal is tisztában kell lenni, hogy egyes fogyatékkal élő utasok utazás közben kiszolgáltatottnak érezhetik magukat, mivel segítségnyújtásra szorulnak;

| — | elsősegélynyújtás ismerete. |
| --- | --- |

—

elsősegélynyújtás ismerete.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/331 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/331

---

2009. április 23, csütörtökA szerzői jog és egyes szomszédos jogok védelmi ideje ***I

P6_TA(2009)0282

Az Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása a szerzői jogok és szomszédos jogok védelmi idejéről szóló 2006/116/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatról (COM(2008)0464 – C6-0281/2008 – 2008/0157(COD))

2010/C 184 E/69

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0464),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 47. cikkének (2) bekezdésére, 55. és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0281/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A6-0070/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2009. április 23, csütörtökP6_TC1-COD(2008)0157

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra a szerzői jog és egyes szomszédos jogok védelmi idejéről szóló 2006/116/EK irányelvet módosító 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen 47. cikkének (2) bekezdésére, 55. és 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára║,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A szerzői jog és egyes szomszédos jogok védelmi idejéről szóló, 2006. december 12-i 2006/116/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) alapján az előadóművészek és a hangfelvétel-előállítók számára megállapított védelmi idő 50 év. |
| --- | --- |

(1)

A szerzői jog és egyes szomszédos jogok védelmi idejéről szóló, 2006. december 12-i 2006/116/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) alapján az előadóművészek és a hangfelvétel-előállítók számára megállapított védelmi idő 50 év.

| (2) | Az előadóművészek esetében ez az időtartam az előadáskor kezdődik, vagy ha az előadás rögzítését az előadás időpontjától számított 50 éven belül nyilvánosságra hozzák, vagy a nyilvánossághoz közvetítik, az első nyilvánosságra hozatalkor vagy – ha ez korábbi – az első nyilvánossághoz közvetítéskor kezdődik
  . |
| --- | --- |

(2)

Az előadóművészek esetében ez az időtartam az előadáskor kezdődik, vagy ha az előadás rögzítését az előadás időpontjától számított 50 éven belül nyilvánosságra hozzák, vagy a nyilvánossághoz közvetítik, az első nyilvánosságra hozatalkor vagy – ha ez korábbi – az első nyilvánossághoz közvetítéskor kezdődik
  .

| (3) | A hangfelvétel-előállítók esetében ez az időtartam a hangfelvétel rögzítésekor, vagy a rögzítést követő 50 éven belül a nyilvánosságra hozatal időpontjában, vagy ha nem hozzák nyilvánosságra, a rögzítést követő 50 éven belül a nyilvánossághoz közvetítés időpontjában kezdődik. |
| --- | --- |

(3)

A hangfelvétel-előállítók esetében ez az időtartam a hangfelvétel rögzítésekor, vagy a rögzítést követő 50 éven belül a nyilvánosságra hozatal időpontjában, vagy ha nem hozzák nyilvánosságra, a rögzítést követő 50 éven belül a nyilvánossághoz közvetítés időpontjában kezdődik.

| (4) | Az előadóművészek kreatív hozzájárulásának társadalmi fontosságát e kreatív és művészi hozzájárulásnak megfelelő szintű védelemmel kell ellátni. |
| --- | --- |

(4)

Az előadóművészek kreatív hozzájárulásának társadalmi fontosságát e kreatív és művészi hozzájárulásnak megfelelő szintű védelemmel kell ellátni.

| (5) | Az előadóművészek általában fiatalon kezdik karrierjüket, és a
  felvételeken
  rögzített
  előadásokra vonatkozó,
  jelenleg érvényes 50 éves védelmi idő gyakran nem védi előadásaikat egész életük során. Ezért
  néhány előadóművész élete
  vége felé jövedelemkieséssel
  szembesül
  . Gyakran előfordul, hogy már nem marad joguk arra, hogy életük folyamán megakadályozzák vagy korlátozzák előadásaik kifogásolható felhasználását. |
| --- | --- |

(5)

Az előadóművészek általában fiatalon kezdik karrierjüket, és a
  felvételeken
  rögzített
  előadásokra vonatkozó,
  jelenleg érvényes 50 éves védelmi idő gyakran nem védi előadásaikat egész életük során. Ezért
  néhány előadóművész élete
  vége felé jövedelemkieséssel
  szembesül
  . Gyakran előfordul, hogy már nem marad joguk arra, hogy életük folyamán megakadályozzák vagy korlátozzák előadásaik kifogásolható felhasználását.

| (6) | Az előadóművészeknek legalább a saját teljes életük során hozzá kell jutniuk azokhoz a bevételekhez, amelyek az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) szerinti többszörözés és a hozzáférhetővé tétel kizárólagos jogából, valamint az említett irányelv értelmében a magáncélú többszörözésért biztosított méltányos díjazásból, és a bérleti jogról és a haszonkölcsönzési jogról, valamint a szellemi tulajdon területén a szerzői joggal szomszédos bizonyos jogokról szóló, 2006. december 12-i 2006/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) szerinti terjesztés és bérbeadás kizárólagos jogából származnak. |
| --- | --- |

(6)

Az előadóművészeknek legalább a saját teljes életük során hozzá kell jutniuk azokhoz a bevételekhez, amelyek az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) szerinti többszörözés és a hozzáférhetővé tétel kizárólagos jogából, valamint az említett irányelv értelmében a magáncélú többszörözésért biztosított méltányos díjazásból, és a bérleti jogról és a haszonkölcsönzési jogról, valamint a szellemi tulajdon területén a szerzői joggal szomszédos bizonyos jogokról szóló, 2006. december 12-i 2006/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) szerinti terjesztés és bérbeadás kizárólagos jogából származnak.

| (7) | Az előadások rögzítésére és a hangfelvételekre vonatkozó védelmi időt ezért az
  adott eseménytől
  számított
  70
  évre meg kell hosszabbítani. ▐ |
| --- | --- |

(7)

Az előadások rögzítésére és a hangfelvételekre vonatkozó védelmi időt ezért az
  adott eseménytől
  számított
  70
  évre meg kell hosszabbítani. ▐

| (8) | Az előadás rögzítésével kapcsolatos jogok visszaszállnak az előadóra, ha a hangfelvétel-előállító tartózkodik attól, hogy - az előadók, hangfelvétel-előállítók és műsorszóró szervezetek védelméről szóló nemzetközi egyezmény értelmében - megfelelő mennyiségben kínálja eladásra a hangfelvétel másolatait, amelyek - a védelmi idő meghosszabbításának kivételével - közkincsnek számítanak, vagy tartózkodik attól, hogy az ilyen hangfelvételt a nyilvánosság számára elérhetővé tegye. E lehetőségnek a hangfelvétel-előállító számára az említett mindkét hasznosítási tevékenység elvégzésére hagyott ésszerű időtartam leteltével kell megnyílnia. A hangfelvétel-előállítónak a hangfelvétellel kapcsolatos jogai tehát elenyésznek egy olyan helyzet elkerülése érdekében, ahol e jogok egyidejűleg állnának fenn az előadónak az előadás rögzítésével kapcsolatos jogaival, miközben ez utóbbi jogok már nem kerülnek átruházásra vagy engedményezésre a hangfelvétel-előállítóra. |
| --- | --- |

(8)

Az előadás rögzítésével kapcsolatos jogok visszaszállnak az előadóra, ha a hangfelvétel-előállító tartózkodik attól, hogy - az előadók, hangfelvétel-előállítók és műsorszóró szervezetek védelméről szóló nemzetközi egyezmény értelmében - megfelelő mennyiségben kínálja eladásra a hangfelvétel másolatait, amelyek - a védelmi idő meghosszabbításának kivételével - közkincsnek számítanak, vagy tartózkodik attól, hogy az ilyen hangfelvételt a nyilvánosság számára elérhetővé tegye. E lehetőségnek a hangfelvétel-előállító számára az említett mindkét hasznosítási tevékenység elvégzésére hagyott ésszerű időtartam leteltével kell megnyílnia. A hangfelvétel-előállítónak a hangfelvétellel kapcsolatos jogai tehát elenyésznek egy olyan helyzet elkerülése érdekében, ahol e jogok egyidejűleg állnának fenn az előadónak az előadás rögzítésével kapcsolatos jogaival, miközben ez utóbbi jogok már nem kerülnek átruházásra vagy engedményezésre a hangfelvétel-előállítóra.

| (9) | Az előadóművészeknek általában át kell ruházniuk
  vagy engedményezniük
  a többszörözésre, terjesztésre, bérletre és előadásaik rögzítésének hozzáférhetővé tételére vonatkozó kizárólagos jogukat a hangfelvétel-előállítóra, amikor szerződéses kapcsolatba lépnek egy hangfelvétel-előállítóval.
  Egyes
  előadóművészek cserébe jogdíjelőleget kapnak, és csak azután részesülhetnek díjfizetésben, ha a hangfelvétel-előállító számára megtérült a kezdeti előleg és megtörténtek a szerződésben meghatározott esetleges levonások.
  Más előadóművészek egyszeri díjfizetés ellenében ruházzák át vagy engedményezik kizárólagos jogaikat (nem ismétlődő díjazás). Ez különösen a háttérzenészekre igaz
  , akik ▐ nem jelennek meg a közreműködők
  listáján („nem
  megnevezett
  előadóművészek”
  ),
  de néha a közreműködők listáján szereplő előadóművészekre („megnevezett előadóművészek”
  )
  is igaz
  . |
| --- | --- |

(9)

Az előadóművészeknek általában át kell ruházniuk
  vagy engedményezniük
  a többszörözésre, terjesztésre, bérletre és előadásaik rögzítésének hozzáférhetővé tételére vonatkozó kizárólagos jogukat a hangfelvétel-előállítóra, amikor szerződéses kapcsolatba lépnek egy hangfelvétel-előállítóval.
  Egyes
  előadóművészek cserébe jogdíjelőleget kapnak, és csak azután részesülhetnek díjfizetésben, ha a hangfelvétel-előállító számára megtérült a kezdeti előleg és megtörténtek a szerződésben meghatározott esetleges levonások.
  Más előadóművészek egyszeri díjfizetés ellenében ruházzák át vagy engedményezik kizárólagos jogaikat (nem ismétlődő díjazás). Ez különösen a háttérzenészekre igaz
  , akik ▐ nem jelennek meg a közreműködők
  listáján („nem
  megnevezett
  előadóművészek”
  ),
  de néha a közreműködők listáján szereplő előadóművészekre („megnevezett előadóművészek”
  )
  is igaz
  .

| (10) | Kísérő ▐intézkedéseket kell bevezetni annak érdekében, hogy azok az előadóművészek, akik
  átruházták
  kizárólagos jogaikat a hangfelvétel-előállítókra, ténylegesen részesüljenek a védelmi idő meghosszabbításának előnyeiből. ▐ |
| --- | --- |

(10)

Kísérő ▐intézkedéseket kell bevezetni annak érdekében, hogy azok az előadóművészek, akik
  átruházták
  kizárólagos jogaikat a hangfelvétel-előállítókra, ténylegesen részesüljenek a védelmi idő meghosszabbításának előnyeiből. ▐

| (11) | Egy első kísérő ▐ intézkedés keretében a hangfelvétel-előállítók kötelesek legalább évente egyszer
  a
  hangfelvételek terjesztésének, többszörözésének és hozzáférhetővé tételének kizárólagos jogaiból származó
  bevételek 20 %-ának megfelelő összegű tartalékot képezni
  .
  „Bevételnek” minősülnek a hangfelvétel-előállítók költségek levonása előtti jövedelmei.


  ▐ |
| --- | --- |

(11)

Egy első kísérő ▐ intézkedés keretében a hangfelvétel-előállítók kötelesek legalább évente egyszer
  a
  hangfelvételek terjesztésének, többszörözésének és hozzáférhetővé tételének kizárólagos jogaiból származó
  bevételek 20 %-ának megfelelő összegű tartalékot képezni
  .
  „Bevételnek” minősülnek a hangfelvétel-előállítók költségek levonása előtti jövedelmei.

▐

| (12) | Ezeket a kifizetéseket
  kizárólag azon előadóművészek javára kell tartalékolni, akiknek előadásait hangfelvételen rögzítik és akik egyszeri díjfizetés ellenében a hangfelvétel-előállítóra ruházták
  vagy engedményezték
  jogaikat. Az e módon tartalékolt pénzösszegeket legalább évente egyszer, egyéni alapon szét kell osztani a nem megnevezett előadóművészek között.
  Ezt a szétosztást
  közös
  jogkezelőkre kell bízni
  , a nem szétosztható bevételekre
  vonatkozóan pedig a
  nemzeti szabályok
  alkalmazandók
  .
  Az e bevételek beszedése és kezelése okozta aránytalan teher elkerülése érdekében a tagállamok szabályozhatják, hogy milyen mértékben kötelesek a mikrovállalkozások hozzájárulni, ha az ilyen kifizetések ésszerűtlennek tűnnek az ilyen bevételek beszedésének és kezelésének költségeihez képest. |
| --- | --- |

(12)

Ezeket a kifizetéseket
  kizárólag azon előadóművészek javára kell tartalékolni, akiknek előadásait hangfelvételen rögzítik és akik egyszeri díjfizetés ellenében a hangfelvétel-előállítóra ruházták
  vagy engedményezték
  jogaikat. Az e módon tartalékolt pénzösszegeket legalább évente egyszer, egyéni alapon szét kell osztani a nem megnevezett előadóművészek között.
  Ezt a szétosztást
  közös
  jogkezelőkre kell bízni
  , a nem szétosztható bevételekre
  vonatkozóan pedig a
  nemzeti szabályok
  alkalmazandók
  .
  Az e bevételek beszedése és kezelése okozta aránytalan teher elkerülése érdekében a tagállamok szabályozhatják, hogy milyen mértékben kötelesek a mikrovállalkozások hozzájárulni, ha az ilyen kifizetések ésszerűtlennek tűnnek az ilyen bevételek beszedésének és kezelésének költségeihez képest.

| (13) | A ║ 2006/115/EK irányelv 5. cikke azonban már biztosítja az előadóművészek számára a méltányos díjazáshoz való elidegeníthetetlen jogot többek között a hangfelvételek bérletéért. Hasonlóképpen, a szerződéses gyakorlatban az előadóművészek általában nem ruházzák át
  vagy engedményezik
  a hangfelvétel-előállítókra a 2006/115/EK irányelv 8. cikkének (2) bekezdése szerinti, a nyilvánossághoz történő közvetítés és sugárzás egyszeri méltányos díjára való jogukat, sem a 2001/29/EK irányelv 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti, a magáncélú többszörözésért biztosított méltányos díjazásra való jogukat. Ezért a hangfelvétel-előállítónál a hangfelvételek bérbeadásából,
  vagy
  a nyilvánossághoz történő közvetítés és sugárzás egyszeri méltányos díjából
  vagy
  a magáncélú többszörözésért
  kapott
  méltányos díjazásból keletkező bevételeket nem kell figyelembe venni a hangfelvétel-előállító által a kiegészítő díjazás kifizetéséhez biztosítandó teljes összeg kiszámításakor. |
| --- | --- |

(13)

A ║ 2006/115/EK irányelv 5. cikke azonban már biztosítja az előadóművészek számára a méltányos díjazáshoz való elidegeníthetetlen jogot többek között a hangfelvételek bérletéért. Hasonlóképpen, a szerződéses gyakorlatban az előadóművészek általában nem ruházzák át
  vagy engedményezik
  a hangfelvétel-előállítókra a 2006/115/EK irányelv 8. cikkének (2) bekezdése szerinti, a nyilvánossághoz történő közvetítés és sugárzás egyszeri méltányos díjára való jogukat, sem a 2001/29/EK irányelv 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti, a magáncélú többszörözésért biztosított méltányos díjazásra való jogukat. Ezért a hangfelvétel-előállítónál a hangfelvételek bérbeadásából,
  vagy
  a nyilvánossághoz történő közvetítés és sugárzás egyszeri méltányos díjából
  vagy
  a magáncélú többszörözésért
  kapott
  méltányos díjazásból keletkező bevételeket nem kell figyelembe venni a hangfelvétel-előállító által a kiegészítő díjazás kifizetéséhez biztosítandó teljes összeg kiszámításakor.

| (14) | Annak érdekében, hogy helyreállítsák azon szerződések egyensúlyát, amelyekben az előadóművészek kizárólagos jogaikat a jogdíj alapján a hangfelvétel-előállítókra ruházzák át, egy második kísérő intézkedés kell legyen a „tiszta lap” azon előadóművészek számára, akik fent említett kizárólagos jogaikat jogdíjak vagy díjazás ellenében átengedték a hangfelvétel-előállítóknak. Annak érdekében, hogy az előadóművészek teljes mértékben kiaknázhassák a meghosszabbított védelmi időt, a tagállamoknak biztosítaniuk kell azt, hogy az előadók számára a meghosszabbított idő alatt a hangfelvétel-előállítók és az előadóművészek közötti megállapodások alapján kifizessék a jogdíjak vagy díjazás azon részét, amelyet nem terhel előlegfizetés vagy szerződésben meghatározott levonás. |
| --- | --- |

(14)

Annak érdekében, hogy helyreállítsák azon szerződések egyensúlyát, amelyekben az előadóművészek kizárólagos jogaikat a jogdíj alapján a hangfelvétel-előállítókra ruházzák át, egy második kísérő intézkedés kell legyen a „tiszta lap” azon előadóművészek számára, akik fent említett kizárólagos jogaikat jogdíjak vagy díjazás ellenében átengedték a hangfelvétel-előállítóknak. Annak érdekében, hogy az előadóművészek teljes mértékben kiaknázhassák a meghosszabbított védelmi időt, a tagállamoknak biztosítaniuk kell azt, hogy az előadók számára a meghosszabbított idő alatt a hangfelvétel-előállítók és az előadóművészek közötti megállapodások alapján kifizessék a jogdíjak vagy díjazás azon részét, amelyet nem terhel előlegfizetés vagy szerződésben meghatározott levonás.

| (15) | A jogbiztonság érdekében rendelkezni kell arról, hogy amennyiben nincs egyértelmű utalás az ellenkezőjére
  a szerződésben
  , az előadás rögzítésére vonatkozó jogok szerződéses átruházása vagy engedményezése a meghosszabbított időtartamra is érvényben marad, ha erről azon időpont előtt állapodtak meg, ameddig a tagállamoknak el kell fogadniuk az ezen irányelvet végrehajtó intézkedéseket. |
| --- | --- |

(15)

A jogbiztonság érdekében rendelkezni kell arról, hogy amennyiben nincs egyértelmű utalás az ellenkezőjére
  a szerződésben
  , az előadás rögzítésére vonatkozó jogok szerződéses átruházása vagy engedményezése a meghosszabbított időtartamra is érvényben marad, ha erről azon időpont előtt állapodtak meg, ameddig a tagállamoknak el kell fogadniuk az ezen irányelvet végrehajtó intézkedéseket.

| (16) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy e szerződések egyes, ismétlődő díjazásokról rendelkező feltételeit az előadóművészek javára újra lehessen tárgyalni. A tagállamoknak eljárásokat kell biztosítaniuk arra az esetre, ha az újratárgyalás sikertelen lenne.


  ▐ |
| --- | --- |

(16)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy e szerződések egyes, ismétlődő díjazásokról rendelkező feltételeit az előadóművészek javára újra lehessen tárgyalni. A tagállamoknak eljárásokat kell biztosítaniuk arra az esetre, ha az újratárgyalás sikertelen lenne.

▐

| (17) | Mivel a javasolt kísérő intézkedések céljait tagállami szinten nem lehet kellő mértékben megvalósítani, minthogy ezen a területen a nemzeti intézkedések vagy a verseny║ torzulásához vezetnének, vagy a hangfelvétel-előállítónak a közösségi jogszabályokban meghatározott kizárólagos jogai hatályát befolyásolnák, ezek a célok tehát közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban az irányelv nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(17)

Mivel a javasolt kísérő intézkedések céljait tagállami szinten nem lehet kellő mértékben megvalósítani, minthogy ezen a területen a nemzeti intézkedések vagy a verseny║ torzulásához vezetnének, vagy a hangfelvétel-előállítónak a közösségi jogszabályokban meghatározott kizárólagos jogai hatályát befolyásolnák, ezek a célok tehát közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban az irányelv nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

| (18) | Ez az irányelv nem érinti a rendelkezéseivel összhangban álló nemzeti szabályokat és megállapodásokat, például a tagállamokban az előadóművészeket képviselő szervezetek és a hangfelvétel-előállítókat képviselő szervezetek között létrejövő kollektív szerződéseket. |
| --- | --- |

(18)

Ez az irányelv nem érinti a rendelkezéseivel összhangban álló nemzeti szabályokat és megállapodásokat, például a tagállamokban az előadóművészeket képviselő szervezetek és a hangfelvétel-előállítókat képviselő szervezetek között létrejövő kollektív szerződéseket.

| (19) | Egyes tagállamokban a szöveggel rendelkező zeneműveknek az utoljára elhunyt szerző halálától számított, egységes védelmi időt adnak, míg más tagállamokban külön védelmi idő vonatkozik a zenére és a szövegre. A szöveggel rendelkező zeneműveket túlnyomórészt közösen szerzik.
  Egy opera
  például gyakran
  egy szövegíró és egy zeneszerzõ mûve
  . Sőt, az olyan zenei műfajok esetében, mint a jazz, rock és pop, a kreatív folyamatot gyakran együttműködés jellemzi. |
| --- | --- |

(19)

Egyes tagállamokban a szöveggel rendelkező zeneműveknek az utoljára elhunyt szerző halálától számított, egységes védelmi időt adnak, míg más tagállamokban külön védelmi idő vonatkozik a zenére és a szövegre. A szöveggel rendelkező zeneműveket túlnyomórészt közösen szerzik.
  Egy opera
  például gyakran
  egy szövegíró és egy zeneszerzõ mûve
  . Sőt, az olyan zenei műfajok esetében, mint a jazz, rock és pop, a kreatív folyamatot gyakran együttműködés jellemzi.

| (20) | Következésképpen, a szöveggel rendelkező zenei alkotások tekintetében, melyek szövegét és zenéjét együttes használatra szerezték, a védelmi idő harmonizálása nem teljes, és ez
  akadályozhatja
  az áruk és olyan szolgáltatások szabad mozgását, mint például a határokon átnyúló közös jogkezelési szolgáltatások.
  Az ilyen akadályok elhárítása érdekében minden, a tagállami átültetés határidejének időpontjában védelem alatt álló ilyen alkotást valamennyi tagállamban ugyanazon harmonizált védelmi idő illeti meg. |
| --- | --- |

(20)

Következésképpen, a szöveggel rendelkező zenei alkotások tekintetében, melyek szövegét és zenéjét együttes használatra szerezték, a védelmi idő harmonizálása nem teljes, és ez
  akadályozhatja
  az áruk és olyan szolgáltatások szabad mozgását, mint például a határokon átnyúló közös jogkezelési szolgáltatások.
  Az ilyen akadályok elhárítása érdekében minden, a tagállami átültetés határidejének időpontjában védelem alatt álló ilyen alkotást valamennyi tagállamban ugyanazon harmonizált védelmi idő illeti meg.

| (21) | A 2006/116/EK irányelvet ezért megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(21)

A 2006/116/EK irányelvet ezért megfelelően módosítani kell.

| (22) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás 34. pontjának értelmében a tagállamokat saját maguk és a Közösség érdekében olyan táblázatok készítésére ösztönzik, amelyek bemutatják ezen irányelv és az átültetési intézkedések közötti összefüggéseket, valamint arra, hogy hozzák azokat nyilvánosságra, |
| --- | --- |

(22)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás 34. pontjának értelmében a tagállamokat saját maguk és a Közösség érdekében olyan táblázatok készítésére ösztönzik, amelyek bemutatják ezen irányelv és az átültetési intézkedések közötti összefüggéseket, valamint arra, hogy hozzák azokat nyilvánosságra,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2006/116/EK irányelv módosítása

A 2006/116/EK irányelv ezennel a következőképpen módosul:

| (1) | Az 1. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(7)   A szöveggel rendelkező zeneművek védelmi ideje a következő személyek közül utoljára elhunyt személy halálától számított 70 év, függetlenül attól, hogy azok szerzőtársként vannak-e feltüntetve: a
  zenemű szövegének és zenéjének
  szerzője
  , amennyiben mindkettő kifejezetten az adott szöveges zeneműhöz készült
  .” |
| --- | --- |

(1)

Az 1. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(7)   A szöveggel rendelkező zeneművek védelmi ideje a következő személyek közül utoljára elhunyt személy halálától számított 70 év, függetlenül attól, hogy azok szerzőtársként vannak-e feltüntetve: a
  zenemű szövegének és zenéjének
  szerzője
  , amennyiben mindkettő kifejezetten az adott szöveges zeneműhöz készült
  .”

| (2) | A 3. cikk a következőképpen módosul:







  a) | Az (1) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Mindazonáltal,






  — | ha az előadás hangfelvételtől eltérő rögzítését ezen az időn belül jogszerűen nyilvánosságra hozzák vagy jogszerűen a nyilvánossághoz közvetítik, a védelmi idő az első nyilvánosságra hozataltól vagy – ha ez korábbi – az első nyilvánossághoz közvetítéstől számított 50 év, |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Mindazonáltal,

—

ha az előadás hangfelvételtől eltérő rögzítését ezen az időn belül jogszerűen nyilvánosságra hozzák vagy jogszerűen a nyilvánossághoz közvetítik, a védelmi idő az első nyilvánosságra hozataltól vagy – ha ez korábbi – az első nyilvánossághoz közvetítéstől számított 50 év,

| — | ha az előadásról készült hangfelvételt ezen az időn belül jogszerűen nyilvánosságra hozzák vagy jogszerűen a nyilvánossághoz közvetítik, a védelmi idő az első nyilvánosságra hozataltól vagy – ha ez korábbi – az első nyilvánossághoz közvetítéstől számított
  70
  év.” |
| --- | --- |

—

ha az előadásról készült hangfelvételt ezen az időn belül jogszerűen nyilvánosságra hozzák vagy jogszerűen a nyilvánossághoz közvetítik, a védelmi idő az első nyilvánosságra hozataltól vagy – ha ez korábbi – az első nyilvánossághoz közvetítéstől számított
  70
  év.”

| b) | A ║ (2) bekezdés második és harmadik mondatában az „50” szám helyébe „
  70
  ” lép. |
| --- | --- |

b)

A ║ (2) bekezdés második és harmadik mondatában az „50” szám helyébe „
  70
  ” lép.

| c) | A következő bekezdésekkel egészül ki:


  „
  2a.
     
  Amennyiben 50 évvel a hangfelvétel jogszerű nyilvánosságra hozatalát követően, vagy amennyiben ilyenre nem került sor, 50 évvel azután, hogy a felvételt jogszerűen a nyilvánossághoz közvetítik, a hangfelvétel-előállító már nem kínálja fel a hangfelvétel többszörözött példányait megfelelő mennyiségben értékesítésre, vagy nem teszi akár vezetékes, akár vezeték nélküli módon a nyilvánosság számára hozzáférhetővé úgy, hogy a nyilvánosság tagjai a hozzáférés helyét és idejét egyénileg megválaszthassák, az előadóművész felbonthatja azt a szerződést, amely az előadásának rögzítéséhez kapcsolódó jogait az adott hangfelvétel-előállítóra ruházta vagy engedményezte (a továbbiakban »átruházási vagy engedményezési szerződés«). A szerződés felbontásának joga akkor gyakorolható, ha a hangfelvétel-előállító az előadóművész a szerződés előző mondatban foglalt okokból történő felbontásának szándékáról szóló értesítését követő egy éven belül nem teszi elérhetővé az előbbi mondatban foglalt mindkét felhasználási módot. Az előadóművész nem mondhat le a szerződés felbontásához való jogáról. Ha a hangfelvétel több előadóművész előadásának rögzítését tartalmazza, átruházási vagy engedményezési szerződéseiket az alkalmazandó nemzeti jogszabályokkal összhangban bonthatják fel. Ha az átruházási vagy engedményezési szerződést e bekezdés értelmében bontják fel, a hangfelvétel-előállító hangfelvételhez kapcsolódó jogai megszűnnek.




  (2b)
     
  Ha az átruházási vagy engedményezési szerződés az előadóművész számára nem ismétlődő díjazás igénylésére jogot biztosít, az előadóművész jogosult a hangfelvétel-előállítótól kapott éves kiegészítő díjazásra minden egyes, a hangfelvétel jogszerű nyilvánosságra hozatalának, vagy amennyiben ilyenre nem került sor, a felvétel jogszerű nyilvánossághoz közvetítésének 50. évfordulóját közvetlenül követő teljes év vonatkozásában. Az előadóművész nem mondhat le az ilyen éves kiegészítő díjazásra vonatkozó jogáról.




  (2c)
     
  A hangfelvétel-előállító által a (2b) bekezdésben említett kiegészítő díjazás kifizetésére félre teendő teljes összeg a szóban forgó díjazás kifizetésének tárgyévét megelőző év során a kérdéses hangfelvétel sokszorosításából, terjesztéséből és hozzáférhetővé tételéből keletkezett bevételek 20 %-ának felel meg, a hangfelvétel jogszerű nyilvánosságra hozatalát, vagy - ilyen közzététel hiányában - a felvétel jogszerű nyilvánossághoz közvetítését követő 50. év elteltével.




  A tagállamok biztosítják, hogy a hangfelvétel-előállítók kérésre minden olyan tájékoztatást megadjanak a (2b) bekezdésben említett éves kiegészítő díjazásra jogosult előadóknak, amely szükséges lehet e kifizetés biztosítása érdekében.




  (2d)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a (2b) bekezdésben említett, az éves kiegészítő díjazás megszerzéséhez való jogot a közös jogkezelő szervezetek kezeljék.




  (2e)
     
  Amennyiben az előadóművész ismétlődő díjazásra jogosult, az előadóművésznek kifizetett díjazást sem előlegfizetéssel, sem szerződésben meghatározott levonással nem lehet csökkenteni a hangfelvétel jogszerű nyilvánosságra hozatalát, vagy - ilyen közzététel hiányában - a felvétel jogszerű nyilvánossághoz közvetítését követő 50. év elteltével.” |
| --- | --- |

c)

A következő bekezdésekkel egészül ki:

„
  2a.
     
  Amennyiben 50 évvel a hangfelvétel jogszerű nyilvánosságra hozatalát követően, vagy amennyiben ilyenre nem került sor, 50 évvel azután, hogy a felvételt jogszerűen a nyilvánossághoz közvetítik, a hangfelvétel-előállító már nem kínálja fel a hangfelvétel többszörözött példányait megfelelő mennyiségben értékesítésre, vagy nem teszi akár vezetékes, akár vezeték nélküli módon a nyilvánosság számára hozzáférhetővé úgy, hogy a nyilvánosság tagjai a hozzáférés helyét és idejét egyénileg megválaszthassák, az előadóművész felbonthatja azt a szerződést, amely az előadásának rögzítéséhez kapcsolódó jogait az adott hangfelvétel-előállítóra ruházta vagy engedményezte (a továbbiakban »átruházási vagy engedményezési szerződés«). A szerződés felbontásának joga akkor gyakorolható, ha a hangfelvétel-előállító az előadóművész a szerződés előző mondatban foglalt okokból történő felbontásának szándékáról szóló értesítését követő egy éven belül nem teszi elérhetővé az előbbi mondatban foglalt mindkét felhasználási módot. Az előadóművész nem mondhat le a szerződés felbontásához való jogáról. Ha a hangfelvétel több előadóművész előadásának rögzítését tartalmazza, átruházási vagy engedményezési szerződéseiket az alkalmazandó nemzeti jogszabályokkal összhangban bonthatják fel. Ha az átruházási vagy engedményezési szerződést e bekezdés értelmében bontják fel, a hangfelvétel-előállító hangfelvételhez kapcsolódó jogai megszűnnek.

(2b)
     
  Ha az átruházási vagy engedményezési szerződés az előadóművész számára nem ismétlődő díjazás igénylésére jogot biztosít, az előadóművész jogosult a hangfelvétel-előállítótól kapott éves kiegészítő díjazásra minden egyes, a hangfelvétel jogszerű nyilvánosságra hozatalának, vagy amennyiben ilyenre nem került sor, a felvétel jogszerű nyilvánossághoz közvetítésének 50. évfordulóját közvetlenül követő teljes év vonatkozásában. Az előadóművész nem mondhat le az ilyen éves kiegészítő díjazásra vonatkozó jogáról.

(2c)
     
  A hangfelvétel-előállító által a (2b) bekezdésben említett kiegészítő díjazás kifizetésére félre teendő teljes összeg a szóban forgó díjazás kifizetésének tárgyévét megelőző év során a kérdéses hangfelvétel sokszorosításából, terjesztéséből és hozzáférhetővé tételéből keletkezett bevételek 20 %-ának felel meg, a hangfelvétel jogszerű nyilvánosságra hozatalát, vagy - ilyen közzététel hiányában - a felvétel jogszerű nyilvánossághoz közvetítését követő 50. év elteltével.

A tagállamok biztosítják, hogy a hangfelvétel-előállítók kérésre minden olyan tájékoztatást megadjanak a (2b) bekezdésben említett éves kiegészítő díjazásra jogosult előadóknak, amely szükséges lehet e kifizetés biztosítása érdekében.

(2d)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a (2b) bekezdésben említett, az éves kiegészítő díjazás megszerzéséhez való jogot a közös jogkezelő szervezetek kezeljék.

(2e)
     
  Amennyiben az előadóművész ismétlődő díjazásra jogosult, az előadóművésznek kifizetett díjazást sem előlegfizetéssel, sem szerződésben meghatározott levonással nem lehet csökkenteni a hangfelvétel jogszerű nyilvánosságra hozatalát, vagy - ilyen közzététel hiányában - a felvétel jogszerű nyilvánossághoz közvetítését követő 50. év elteltével.”

| (3) | A 10. cikk a következő ║ bekezdésekkel egészül ki:
  „5.   A 3. cikk (1)
  bekezdésétől a 3. cikk
  (2) bekezdésének
  e) pontjáig terjedő résznek
  a .../.../EK (6)
  irányelv által előírt változata ║ alkalmazandó ║ azon előadások rögzítésére és hangfelvételekre, amelyek tekintetében az előadóművész és a hangfelvétel-előállító ║ e rendelkezések értelmében még védelem alatt áll
  ... (7)-án/én, és azon előadások rögzítésére és hangfelvételekre, amelyek ezen időpont után születnek.




  6.
     
  Az .../.../EK
   (6)
  irányelv által beiktatott 1. cikk (7) bekezdése alkalmazandó az olyan szöveges zeneművekre, amelyeknek legalább zenéje vagy szövege ... (7) -én/-án legalább egy tagállamban védelem alatt áll, és azokra a szöveges zeneművekre, amelyek ezen időpont után születnek.




  Az első albekezdés nem érinti a ... (7) előtt végzett felhasználási cselekményeket. A tagállamok elfogadják azokat a rendelkezéseket, amelyek különösen a harmadik személyek által szerzett jogok védelme érdekében szükségesek. |
| --- | --- |

(3)

A 10. cikk a következő ║ bekezdésekkel egészül ki:

„5.   A 3. cikk (1)
  bekezdésétől a 3. cikk
  (2) bekezdésének
  e) pontjáig terjedő résznek
  a .../.../EK (6)
  irányelv által előírt változata ║ alkalmazandó ║ azon előadások rögzítésére és hangfelvételekre, amelyek tekintetében az előadóművész és a hangfelvétel-előállító ║ e rendelkezések értelmében még védelem alatt áll
  ... (7)-án/én, és azon előadások rögzítésére és hangfelvételekre, amelyek ezen időpont után születnek.

6.
     
  Az .../.../EK
   (6)
  irányelv által beiktatott 1. cikk (7) bekezdése alkalmazandó az olyan szöveges zeneművekre, amelyeknek legalább zenéje vagy szövege ... (7) -én/-án legalább egy tagállamban védelem alatt áll, és azokra a szöveges zeneművekre, amelyek ezen időpont után születnek.

Az első albekezdés nem érinti a ... (7) előtt végzett felhasználási cselekményeket. A tagállamok elfogadják azokat a rendelkezéseket, amelyek különösen a harmadik személyek által szerzett jogok védelme érdekében szükségesek.

| (4) | A szöveg a következő ║ cikkel egészül ki:
  „10a. cikk
  A(z) .../.../EK
   (8) irányelv átültetésével kapcsolatos átmeneti intézkedések
  (1)   Amennyiben nincs egyértelmű
  szerződéses
  utalás az ellenkezőjére, a
  (z) ... (9) előtt kötött,
  átruházási vagy engedményezési szerződés érvényesnek tekintendő azon időponton túl is, amikor a 3. cikk (1) bekezdésének a(z) .../.../EK (8)
  irányelv általi módosítását megelőző változata értelmében az ║ előadóművész ║ védelmi ideje lejár.
  ▐


  (2)
     
  A tagállamok rendelkezhetnek arról, hogy az előadóművészeket ismétlődő díjfizetésre jogosító, ... (9) előtt kötött átruházási vagy engedményezési szerződéseket a hangfelvétel jogszerű nyilvánosságra hozatalát, vagy - ilyen közzététel hiányában - a felvétel jogszerű nyilvánossághoz közvetítését követő 50. év elteltével módosítani lehessen. |
| --- | --- |

(4)

A szöveg a következő ║ cikkel egészül ki:

„10a. cikk

A(z) .../.../EK
   (8) irányelv átültetésével kapcsolatos átmeneti intézkedések

(1)   Amennyiben nincs egyértelmű
  szerződéses
  utalás az ellenkezőjére, a
  (z) ... (9) előtt kötött,
  átruházási vagy engedményezési szerződés érvényesnek tekintendő azon időponton túl is, amikor a 3. cikk (1) bekezdésének a(z) .../.../EK (8)
  irányelv általi módosítását megelőző változata értelmében az ║ előadóművész ║ védelmi ideje lejár.

▐

(2)
     
  A tagállamok rendelkezhetnek arról, hogy az előadóművészeket ismétlődő díjfizetésre jogosító, ... (9) előtt kötött átruházási vagy engedményezési szerződéseket a hangfelvétel jogszerű nyilvánosságra hozatalát, vagy - ilyen közzététel hiányában - a felvétel jogszerű nyilvánossághoz közvetítését követő 50. év elteltével módosítani lehessen.

2. cikk

Jelentés

A Bizottság legkésőbb ... (10) jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Gazdasági és Szociális Bizottságnak ezen irányelv alkalmazásáról a digitális piac fejlődésének fényében, és szükség esetén javaslatokat tesz a 2006/116/EK irányelv további módosítására.

3. cikk

Értékelés

A Bizottság értékelést készít az audiovizuális ágazat előadóművészei és hangfelvétel-előállítói védelmi ideje kiterjesztésének esetleges szükségességéről, és legkésőbb 2010. január 1-jéig jelentést készít ezen értékelés eredményéről az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Gazdasági és Szociális Bizottságnak. Szükség esetén a Bizottság javaslatot tesz a 2006/116/EK irányelv további módosítására.

4. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok legkésőbb
  ... (11)-ig hatályba léptetik
  azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét ║ haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

▐

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

5. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő
  huszadik napon
  lép hatályba.

6. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ║,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  2009. január 14-i vélemény (még nem tették közzé a HL-ban).

1

2009. január 14-i vélemény (még nem tették közzé a HL-ban).

(2)  Az Európai Parlament 2009. április 23-i álláspontja.

2

Az Európai Parlament 2009. április 23-i álláspontja.

(3)  HL L 372., 2006.12.27., 12. o.

3

(4)  HL L 167., 2001.6.22., 10. o.

4

(5)  HL L 376., 2006.12.27., 28. o.

5

(6)  HL L ...

6

(7)  Két évvel e módosító irányelv hatálybalépése után.”

7

(8)  
  Két évvel e módosító irányelv hatálybalépése után

8

Két évvel e módosító irányelv hatálybalépése után

(9)  Öt évvel e módosító irányelv hatálybalépése után.”

9

(10)  Öt évvel e módosító irányelv hatálybalépése után.

10

(11)  Két évvel ezen irányelv hatálybalépése után.

11

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/338 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/338

---

2009. április 23, csütörtökIntelligens közlekedési rendszerek a közúti közlekedés területén ***I

P6_TA(2009)0283

Az Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keret megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0887 – C6-0512/2008 – 2008/0263(COD))

2010/C 184 E/70

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0887),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 71. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0512/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A6-0226/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2009. április 23., csütörtökP6_TC1-COD(2008)0263

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keret megállapításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 71. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára ║,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A közúti közlekedésnek az európai gazdaság növekedésével és a polgárok mobilitással kapcsolatos elvárásaival összefüggő növekedése a közúti infrastruktúra növekvő mértékű túlterheltségének, az energiafogyasztás fokozódásának, valamint a környezeti és társadalmi problémáknak az elsődleges oka. |
| --- | --- |

(1)

A közúti közlekedésnek az európai gazdaság növekedésével és a polgárok mobilitással kapcsolatos elvárásaival összefüggő növekedése a közúti infrastruktúra növekvő mértékű túlterheltségének, az energiafogyasztás fokozódásának, valamint a környezeti és társadalmi problémáknak az elsődleges oka.

| (2) | E jelentős kihívásokra adott válasz nem korlátozható hagyományos intézkedésekre, így különösen a meglévő közúti közlekedési infrastruktúra bővítésére. Az innovációnak jelentős szerepet kell betöltenie a Közösség számára megfelelő megoldások megtalálásában. |
| --- | --- |

(2)

E jelentős kihívásokra adott válasz nem korlátozható hagyományos intézkedésekre, így különösen a meglévő közúti közlekedési infrastruktúra bővítésére. Az innovációnak jelentős szerepet kell betöltenie a Közösség számára megfelelő megoldások megtalálásában.

| (3) | Az intelligens közlekedési rendszerek (ITS-ek) fejlett alkalmazások, amelyek tényleges intelligencia megtestesítése nélkül innovatív szolgáltatásokat nyújtanak a különféle közlekedési módokkal és a forgalomirányítással kapcsolatban, valamint lehetővé teszik a különböző felhasználók számára, hogy jobb tájékoztatást kapjanak, és biztonságosabb, összehangoltabb és „ésszerűbb” módon használhassák a közlekedési hálózatokat. |
| --- | --- |

(3)

Az intelligens közlekedési rendszerek (ITS-ek) fejlett alkalmazások, amelyek tényleges intelligencia megtestesítése nélkül innovatív szolgáltatásokat nyújtanak a különféle közlekedési módokkal és a forgalomirányítással kapcsolatban, valamint lehetővé teszik a különböző felhasználók számára, hogy jobb tájékoztatást kapjanak, és biztonságosabb, összehangoltabb és „ésszerűbb” módon használhassák a közlekedési hálózatokat.

| (4) | Az információs és kommunikációs technológiáknak a közúti közlekedési ágazatra, és annak az egyéb közlekedési módokkal való kapcsolódási pontjaira való alkalmazása jelentős mértékben hozzájárul a környezeti teljesítménynek, a hatékonyságnak – azon belül az energiahatékonyságnak –, a közúti közlekedés biztonságának és védelmének, valamint az utasok és az áruk mobilitásának javításához, miközben biztosítja a belső piac működését, valamint a versenyképesség és a foglalkoztatás magasabb szintjeit. |
| --- | --- |

(4)

Az információs és kommunikációs technológiáknak a közúti közlekedési ágazatra, és annak az egyéb közlekedési módokkal való kapcsolódási pontjaira való alkalmazása jelentős mértékben hozzájárul a környezeti teljesítménynek, a hatékonyságnak – azon belül az energiahatékonyságnak –, a közúti közlekedés biztonságának és védelmének, valamint az utasok és az áruk mobilitásának javításához, miközben biztosítja a belső piac működését, valamint a versenyképesség és a foglalkoztatás magasabb szintjeit.

| (5) | Számos fejlett alkalmazást és közösségi mechanizmust fejlesztettek ki a különböző közlekedési modellekre, így a vasúti közlekedésre (ERTMS és TAF ÁME), a nyílt tengeri és belvízi hajóutakra (LRITS, SafeSeaNet,VTMIS, RIS), a légiközlekedésre (SESAR), valamint a szárazföldi szállításra, többek között az élőállat-szállításra. |
| --- | --- |

(5)

Számos fejlett alkalmazást és közösségi mechanizmust fejlesztettek ki a különböző közlekedési modellekre, így a vasúti közlekedésre (ERTMS és TAF ÁME), a nyílt tengeri és belvízi hajóutakra (LRITS, SafeSeaNet,VTMIS, RIS), a légiközlekedésre (SESAR), valamint a szárazföldi szállításra, többek között az élőállat-szállításra.

| (6) | Ideje, hogy az információs és kommunikációs technológiáknak a más közlekedési módokra való alkalmazása terén megvalósult előrelépések a közúti közlekedési ágazat fejleményeiben is megnyilvánuljanak, különösen azért, hogy a közúti közlekedés és az egyéb közlekedési módok között e téren magasabb szintű integrációt lehessen biztosítani. |
| --- | --- |

(6)

Ideje, hogy az információs és kommunikációs technológiáknak a más közlekedési módokra való alkalmazása terén megvalósult előrelépések a közúti közlekedési ágazat fejleményeiben is megnyilvánuljanak, különösen azért, hogy a közúti közlekedés és az egyéb közlekedési módok között e téren magasabb szintű integrációt lehessen biztosítani.

| (7) | Bizonyos tagállamokban e technológiák nemzeti alkalmazásainak kiépítése a közúti közlekedési ágazatban már folyamatban van, de a kiépítés továbbra is széttagolt és koordinálatlan, és nem tudja biztosítani az ITS-szolgáltatások földrajzi folyamatosságát a Közösség egészében. |
| --- | --- |

(7)

Bizonyos tagállamokban e technológiák nemzeti alkalmazásainak kiépítése a közúti közlekedési ágazatban már folyamatban van, de a kiépítés továbbra is széttagolt és koordinálatlan, és nem tudja biztosítani az ITS-szolgáltatások földrajzi folyamatosságát a Közösség egészében.

| (8) | Az intelligens közlekedési rendszereknek a Közösség egészén belüli összehangolt és hatékony kiépítésének biztosítása érdekében közös előírásokat szükséges bevezetni. Az első időszakban az ITS-fejlesztés és -kiépítés négy fő területe kezelendő kiemelt helyen. |
| --- | --- |

(8)

Az intelligens közlekedési rendszereknek a Közösség egészén belüli összehangolt és hatékony kiépítésének biztosítása érdekében közös előírásokat szükséges bevezetni. Az első időszakban az ITS-fejlesztés és -kiépítés négy fő területe kezelendő kiemelt helyen.

| (9) | A közös előírásoknak többek között az e területen – nevezetesen a Bizottság által 2002 áprilisában elindított e-biztonság kezdeményezés (4) összefüggésében – már megszerzett tapasztalatokon és elért eredményeken kell alapulnia. Az e-biztonsági fórumot a Bizottság az említett kezdeményezés keretében hozta létre az ajánlások előmozdítása és további végrehajtása érdekében, az e-biztonsági rendszerek fejlesztésének, kiépítésének és használatának támogatására. |
| --- | --- |

(9)

A közös előírásoknak többek között az e területen – nevezetesen a Bizottság által 2002 áprilisában elindított e-biztonság kezdeményezés (4) összefüggésében – már megszerzett tapasztalatokon és elért eredményeken kell alapulnia. Az e-biztonsági fórumot a Bizottság az említett kezdeményezés keretében hozta létre az ajánlások előmozdítása és további végrehajtása érdekében, az e-biztonsági rendszerek fejlesztésének, kiépítésének és használatának támogatására.

| (10) | Az ezen irányelv által megállapított szabályok és eljárások nem vonatkoznak az elsősorban történelmi értékük miatt üzemeltetett járművekre, amelyek nyilvántartásba vételére és/vagy típusjóváhagyására és/vagy üzembe helyezésére ezen irányelv és az ahhoz kapcsolódó végrehajtási intézkedések hatálybalépése előtt került sor. |
| --- | --- |

(10)

Az ezen irányelv által megállapított szabályok és eljárások nem vonatkoznak az elsősorban történelmi értékük miatt üzemeltetett járművekre, amelyek nyilvántartásba vételére és/vagy típusjóváhagyására és/vagy üzembe helyezésére ezen irányelv és az ahhoz kapcsolódó végrehajtási intézkedések hatálybalépése előtt került sor.

| (11) | Az ITS-nek nyílt és nyilvános szabványokon alapuló, valamennyi alkalmazásszolgáltató és szolgáltatásnyújtó, valamint felhasználó számára megkülönböztetéstől mentesen rendelkezésre álló, kölcsönösen átjárható rendszerekre kell építenie. |
| --- | --- |

(11)

Az ITS-nek nyílt és nyilvános szabványokon alapuló, valamennyi alkalmazásszolgáltató és szolgáltatásnyújtó, valamint felhasználó számára megkülönböztetéstől mentesen rendelkezésre álló, kölcsönösen átjárható rendszerekre kell építenie.

| (12) | Biztosítani kell a jövőben az ITS kiépítése által nyújtott alkalmazások és szolgáltatások kölcsönös átjárhatóságát, lehetőség szerint az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások visszamenőleges kompatibilitására is kiterjedően. |
| --- | --- |

(12)

Biztosítani kell a jövőben az ITS kiépítése által nyújtott alkalmazások és szolgáltatások kölcsönös átjárhatóságát, lehetőség szerint az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások visszamenőleges kompatibilitására is kiterjedően.

| (13) | Az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások kiépítése és használata személyesadat-feldolgozással jár. Az ilyen adatfeldolgozást a közösségi szabályoknak megfelelően, többek között a személyes adatok kezelése vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5), valamint az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (6) meghatározott szabályoknak megfelelően kell elvégezni. |
| --- | --- |

(13)

Az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások kiépítése és használata személyesadat-feldolgozással jár. Az ilyen adatfeldolgozást a közösségi szabályoknak megfelelően, többek között a személyes adatok kezelése vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5), valamint az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (6) meghatározott szabályoknak megfelelően kell elvégezni.

| (14) | Az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások, és különösen a forgalmi és utazási információs szolgáltatások kiépítése és használata a tagállamok közszférabeli szerveinél tárolt dokumentumok részét képező közúti, forgalmi és utazási adatok feldolgozásával jár. Az ilyen feldolgozást és felhasználást a közösségi szabályokkal összhangban kell végezni, a közszféra információinak további felhasználásáról szóló, 2003. november 17-i 2003/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) meghatározottaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(14)

Az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások, és különösen a forgalmi és utazási információs szolgáltatások kiépítése és használata a tagállamok közszférabeli szerveinél tárolt dokumentumok részét képező közúti, forgalmi és utazási adatok feldolgozásával jár. Az ilyen feldolgozást és felhasználást a közösségi szabályokkal összhangban kell végezni, a közszféra információinak további felhasználásáról szóló, 2003. november 17-i 2003/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) meghatározottaknak megfelelően.

| (15) | A 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyására vonatkozó keretet határoz meg, míg a 2002/24/EK (9), illetve a 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok, illetve a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető munkagépeinek típusjóváhagyására vonatkozik. Bár ezen irányelvek rendelkezései a járművekbe telepített ITS-vonatkozású berendezésekre vonatkoznak, nem alkalmazandók a külső közúti infrastruktúra ITS-berendezéseire és -szoftvereire, amelyekre következésképp nemzeti típusjóváhagyási eljárásoknak kell vonatkozniuk. |
| --- | --- |

(15)

A 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyására vonatkozó keretet határoz meg, míg a 2002/24/EK (9), illetve a 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok, illetve a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető munkagépeinek típusjóváhagyására vonatkozik. Bár ezen irányelvek rendelkezései a járművekbe telepített ITS-vonatkozású berendezésekre vonatkoznak, nem alkalmazandók a külső közúti infrastruktúra ITS-berendezéseire és -szoftvereire, amelyekre következésképp nemzeti típusjóváhagyási eljárásoknak kell vonatkozniuk.

| (16) | Az olyan ITS-alkalmazások és -szolgáltatások esetében, amelyekhez pontos és garantált időzítési és pozicionálási szolgáltatásokra van szükség, műholdas alapú infrastruktúrát vagy azzal egyenértékű precizitási szintet biztosító technológiát
  , például célorientált rövid távolságú kommunikációt (DSRC)
  kell alkalmazni (11). |
| --- | --- |

(16)

Az olyan ITS-alkalmazások és -szolgáltatások esetében, amelyekhez pontos és garantált időzítési és pozicionálási szolgáltatásokra van szükség, műholdas alapú infrastruktúrát vagy azzal egyenértékű precizitási szintet biztosító technológiát
  , például célorientált rövid távolságú kommunikációt (DSRC)
  kell alkalmazni (11).

| (17) | Célszerű, ha a jelentősebb érdekeltek, így például az ITS-szolgáltatóknak, az ITS-felhasználók szövetségeinek, a fuvarozóknak és a létesítmény-üzemeltetőknek, a gyártóipar képviselőinek, a szociális partnereknek, a szakmai szövetségeknek és a helyi hatóságoknak lehetőségük van arra, hogy tanácsot adjanak a Bizottságnak a Közösségen belüli ITS-kiépítés kereskedelmi és műszaki szempontjaival kapcsolatban. |
| --- | --- |

(17)

Célszerű, ha a jelentősebb érdekeltek, így például az ITS-szolgáltatóknak, az ITS-felhasználók szövetségeinek, a fuvarozóknak és a létesítmény-üzemeltetőknek, a gyártóipar képviselőinek, a szociális partnereknek, a szakmai szövetségeknek és a helyi hatóságoknak lehetőségük van arra, hogy tanácsot adjanak a Bizottságnak a Közösségen belüli ITS-kiépítés kereskedelmi és műszaki szempontjaival kapcsolatban.

| (18) | Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (12) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(18)

Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (12) összhangban kell elfogadni.

| (19) | A Bizottságnak különösen a kölcsönösen átjárható ITS-ek kiépítésére, végrehajtására és használatára vonatkozó részletesebb előírásokat megállapító mellékletek és intézkedések módosításával kapcsolatos intézkedések elfogadására kell hatáskörrel rendelkeznie. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak, és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, beleértve annak új, nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítését, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottságnak különösen a kölcsönösen átjárható ITS-ek kiépítésére, végrehajtására és használatára vonatkozó részletesebb előírásokat megállapító mellékletek és intézkedések módosításával kapcsolatos intézkedések elfogadására kell hatáskörrel rendelkeznie. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak, és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, beleértve annak új, nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítését, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

| (20) | Az összehangolt megközelítés garantálása érdekében a Bizottságnak biztosítania kell az ezen irányelv által létrehozott bizottság, valamint a Közösségen belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról szóló, 2004. április 29-i 2004/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) által létrehozott bizottság, a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló, 1985. December 20-i 3821/85/EGK tanácsi rendelet (14) által létrehozott bizottság, valamint a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben
   (15)
  említett bizottság tevékenysége közötti összhangot. |
| --- | --- |

(20)

Az összehangolt megközelítés garantálása érdekében a Bizottságnak biztosítania kell az ezen irányelv által létrehozott bizottság, valamint a Közösségen belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról szóló, 2004. április 29-i 2004/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) által létrehozott bizottság, a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló, 1985. December 20-i 3821/85/EGK tanácsi rendelet (14) által létrehozott bizottság, valamint a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben
   (15)
  említett bizottság tevékenysége közötti összhangot.

| (21) | Mivel ennek az irányelvnek a célkitűzéseit, nevezetesen a kölcsönösen átjárható ITS-eknek a Közösség egészében történő összehangolt kiépítésének és használatának biztosítását a tagállamok nem tudják kielégítő módon megvalósítani, és ezért az – terjedelme és hatásai miatt – hatékonyabban megvalósítható közösségi szinten, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az ugyanezen cikkben megállapított arányosság elvével összhangban ez az irányelv nem lép túl az említett célkitűzések megvalósításához szükséges mértéken, |
| --- | --- |

(21)

Mivel ennek az irányelvnek a célkitűzéseit, nevezetesen a kölcsönösen átjárható ITS-eknek a Közösség egészében történő összehangolt kiépítésének és használatának biztosítását a tagállamok nem tudják kielégítő módon megvalósítani, és ezért az – terjedelme és hatásai miatt – hatékonyabban megvalósítható közösségi szinten, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az ugyanezen cikkben megállapított arányosság elvével összhangban ez az irányelv nem lép túl az említett célkitűzések megvalósításához szükséges mértéken,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Tárgy és hatály

Ez az irányelv keretet hoz létre az ITS-ek,
  köztük a kölcsönösen átjárható ITS-ek
  Közösségen belüli összehangolt
  és egységes
  kiépítéséhez és használatához, valamint az e célhoz szükséges előírások kidolgozásához.

Az irányelvet a közúti közlekedés területén
  az utazók, járművek és az infrastruktúra
  számára szánt valamennyi ITS-re, beleértve a városi közlekedést is, valamint a más közlekedési módokkal való kapcsolódási pontokra
  kell alkalmazni.

Ezen irányelv és a 4. cikkben említett intézkedések alkalmazása nem érinti a közrendre és a közbiztonságra vonatkozó tagállami követelményeket.

2. cikk

Fogalom-meghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

a)   „intelligens közlekedési rendszerek (ITS-ek)”: olyan rendszerek, amelyekben információs és kommunikációs technológiákat alkalmaznak
  a közúti közlekedés
  (beleértve az infrastruktúrát, a járműveket és a felhasználókat is),
  a forgalomirányítás
  , valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódási pontok támogatására,
  beleértve a multimodális, kölcsönösen átjárható menetjegyrendszert
  ;

b)   „kölcsönös átjárhatóság”: a rendszerek és a mögöttes üzleti folyamatok adatcserére, valamint információk és ismeretek megosztására való képessége;

c)   „ITS-alkalmazás”: az ITS alkalmazásához tartozó üzemeltetési eszköz;

d)   „ITS-szolgáltatás”: valamely ITS-alkalmazás jól meghatározott szervezeti és üzemeltetési keret segítségével történő kiépítése a felhasználói biztonsághoz, a hatékonysághoz, a kényelemhez való hozzájárulás és/vagy a közlekedési és utazási műveletek megkönnyítésének vagy támogatásának céljával;

e)   „ITS-szolgáltató”: bármely köz-, vagy magánszektorbeli ITS-szolgáltató;

f)   „ITS-felhasználó”: ITS-alkalmazások vagy szolgáltatások bármely felhasználója, beleértve az utazókat,
  a veszélyeztetett közúthasználókat
  , az infrastruktúrák használóit és üzemeltetőit, a flottakezelőket és a vészhelyzeti szolgáltatások üzemeltetőit;

g)   „nomadikus készülék”: olyan kommunikációs vagy információs berendezés, amelyet a járművezető – vezetés közbeni használat céljával – bármikor a jármű belső terébe vihet, ilyen például a mobiltelefon, a navigációs rendszer vagy a személyi zsebszámítógép;

h)   „platform”: az a körülvevő funkcionális, műszaki és üzemeltetési környezet, amely lehetővé teszi az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások kiépítését, biztosítását, illetve kihasználását;

i)
     
  „veszélyeztetett közúthasználók”
  :

j)
     
  „az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások minimális szintje”
  :

3. cikk

ITS-kiépítés

(1)   A tagállamoknak meg kell tenniük a
  ténylegesen
  kölcsönösen átjárható ITS-alkalmazások és -szolgáltatások Közösségen belüli összehangolt kiépítésének és használatának biztosításához szükséges intézkedéseket.

(2)
     
  Amennyiben lehetséges, a tagállamoknak biztosítaniuk kell az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások Közösségen belüli visszamenőleges kompatibilitását.

(3)   A tagállamok különösen:

| a) | biztosítják, hogy megbízható és rendszeresen frissített, megfelelő közúti közlekedési adatok álljanak az ITS-felhasználók és ITS-szolgáltatók rendelkezésére; |
| --- | --- |

a)

biztosítják, hogy megbízható és rendszeresen frissített, megfelelő közúti közlekedési adatok álljanak az ITS-felhasználók és ITS-szolgáltatók rendelkezésére;

| b) | biztosítják, hogy a különböző régiókban vagy különböző tagállamokban lévő illetékes forgalmi tájékoztatási és ellenőrzési központok között közúti közlekedésre és utazásra vonatkozó adatokat és más megfelelő információkat lehessen cserélni; |
| --- | --- |

b)

biztosítják, hogy a különböző régiókban vagy különböző tagállamokban lévő illetékes forgalmi tájékoztatási és ellenőrzési központok között közúti közlekedésre és utazásra vonatkozó adatokat és más megfelelő információkat lehessen cserélni;

| c) | valamennyi közlekedési módra és köztük lévő kapcsolódási pontra alkalmazzák az ITS-eket, magas szintű integrációt biztosítva valamennyi közlekedési mód között; |
| --- | --- |

c)

valamennyi közlekedési módra és köztük lévő kapcsolódási pontra alkalmazzák az ITS-eket, magas szintű integrációt biztosítva valamennyi közlekedési mód között;

| d) | megteszik a biztonsággal és a védelemmel kapcsolatos ITS-rendszerek járművekbe és közúti infrastruktúrába való beépítéséhez, valamint a biztonságos ember-gép interfészek (HMI) kifejlesztéséhez szükséges intézkedéseket, különösen a nomadikus készülékek esetében; |
| --- | --- |

d)

megteszik a biztonsággal és a védelemmel kapcsolatos ITS-rendszerek járművekbe és közúti infrastruktúrába való beépítéséhez, valamint a biztonságos ember-gép interfészek (HMI) kifejlesztéséhez szükséges intézkedéseket, különösen a nomadikus készülékek esetében;

| e) | megteszik azon intézkedéseket, amelyek a járművek és a közúti infrastruktúra közötti információcserével és kommunikációval kapcsolatos különböző ITS-alkalmazások egyetlen platformon belül való integrálásához szükségesek; |
| --- | --- |

e)

megteszik azon intézkedéseket, amelyek a járművek és a közúti infrastruktúra közötti információcserével és kommunikációval kapcsolatos különböző ITS-alkalmazások egyetlen platformon belül való integrálásához szükségesek;

| f) | kerülik a földrajzi töredezettség és a folyamatossági hiányok kialakítását. |
| --- | --- |

f)

kerülik a földrajzi töredezettség és a folyamatossági hiányok kialakítását.

(4)   Az átfogó, folyamatos, pontos és garantált időzítési és pozicionálási szolgáltatásokat igénylő ITS-alkalmazások és -szolgáltatások céljára műholdas alapú infrastruktúrákat, illetve bármely, ezekkel egyenértékű precizitási szintet biztosító technológiát
  , mint például DSRC-t
  kell használni.

(5)   Az (1) és a (2) bekezdésben előírt intézkedések elfogadásakor a tagállamok
  megkövetelik
  az I. mellékletben meghatározott elvek
  betartását
  .

(6)
     
  A tagállamok figyelembe veszik azon földrajzilag elszigetelt régiók morfológiai sajátosságait, melyek elérése érdekében ezeket a távolságokat le kell fedni, szükség esetén lehetővé téve a kivételt a költséghatékonyság I. Mellékletben rögzített elve alól.

4. cikk

Előírások

(1)   A Bizottság előírásokat határoz meg az ITS-ek kiépítéséhez és használatához ▐ a következő prioritási területeken:

| a) | a közúti, forgalmi és utazási adatok optimális felhasználása; |
| --- | --- |

a)

a közúti, forgalmi és utazási adatok optimális felhasználása;

| b) | a forgalom- és teherforgalom-irányítási ITS-szolgáltatások folyamatossága az európai közlekedési folyosókon és az agglomerációkban; |
| --- | --- |

b)

a forgalom- és teherforgalom-irányítási ITS-szolgáltatások folyamatossága az európai közlekedési folyosókon és az agglomerációkban;

| c) | a közúti biztonság és védelem; |
| --- | --- |

c)

a közúti biztonság és védelem;

| d) | a járműveknek a közlekedési infrastruktúrába való integrálása. |
| --- | --- |

d)

a járműveknek a közlekedési infrastruktúrába való integrálása.

(2)
     
  A Bizottság előírásokat határoz meg az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások minimális szintjének kötelező kiépítésére és használatára vonatkozóan, különösen a következő területeken:

| a) | az EU egészére kiterjedő valós idejű forgalmi és utazási információs szolgáltatások; |
| --- | --- |

a)

az EU egészére kiterjedő valós idejű forgalmi és utazási információs szolgáltatások;

| b) | az ingyenesen hozzáférhető minimális általános forgalmi információs szolgáltatások nyújtásához szükséges adatok és eljárások; |
| --- | --- |

b)

az ingyenesen hozzáférhető minimális általános forgalmi információs szolgáltatások nyújtásához szükséges adatok és eljárások;

| c) | az e-segélyhívó egész Európában történő összehangolt bevezetése; |
| --- | --- |

c)

az e-segélyhívó egész Európában történő összehangolt bevezetése;

| d) | a tehergépkocsik és kereskedelmi járművek számára biztonságos parkolóhelyek, valamint a telematikusan vezérelt parkolási és foglalási rendszerek biztosításához szükséges intézkedések. |
| --- | --- |

d)

a tehergépkocsik és kereskedelmi járművek számára biztonságos parkolóhelyek, valamint a telematikusan vezérelt parkolási és foglalási rendszerek biztosításához szükséges intézkedések.

(3)
     
  A Bizottság előírásokat határoz meg az ITS-eknek az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások minimális szintjén túl szükséges kiépítésére és használatára vonatkozóan a Közösség által társfinanszírozott transzeurópai közúthálózat (TERN) építése vagy karbantartása esetében.

(4)
     Az előírásoknak
  meg kell felelniük
  az I. mellékletben meghatározott
  elveknek
  , és legalább a II. mellékletben meghatározott alapvető elemeket tartalmazniuk kell.

(5)
     
  A kölcsönös átjárhatóság és a felelősségmegosztás biztosítása érdekében a Bizottság a II. Mellékletben meghatározott alapvető elemeket szükség szerint kiegészíti az ITS-szolgáltatások tervezésére, bevezetésére és gyakorlati használatára vonatkozó előírásokkal, valamint meghatározza a szolgáltatások tartalmát és a szolgáltatók kötelezettségeit.

(6)
     
  Az előírások rögzítik továbbá azon feltételeket, amelyek fennállása esetén a tagállamok a Bizottsággal együttműködve további szabályokat írhatnak elő e szolgáltatások területükön vagy területük egy részén való nyújtására vonatkozóan.

(7)
     
  Az (1)-(6) bekezdésben említett intézkedéseket, amelyek ezen irányelv alapvető elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, a 9. Cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(8)
     
  A Bizottság az (5) és (6) bekezdésben említett előírások elfogadását megelőzően megfelelő hatásvizsgálatot készít.

(9)
     
  Az ezen irányelvben nem szereplő további elveket és/vagy az előírásokra vonatkozó alapvető elemeket a Szerződés 251. Cikkében megállapított eljárásnak megfelelően kell az I. És/vagy II. Mellékletbe felvenni.

5. cikk

A közúti infrastruktúrához kapcsolódó ITS-berendezések és szoftverek típusjóváhagyása

(1)   A 2002/24/EK, a 2003/37/EK és a 2007/46/EK irányelv hatályán kívül eső ITS-berendezések és -szoftveralkalmazások típusjóváhagyását az üzembe helyezés előtt kell elvégezni, amennyiben ez a hatékonysághoz – azon belül az energiahatékonysághoz –, a biztonsághoz és védelemhez, vagy környezetvédelmi szempontokhoz kapcsolódó okokból szükséges.

(2)
     
  Az (1) bekezdésben említett ITS-berendezések és -szoftveralkalmazások esetében a felelősségre vonatkozó előírásokról tájékoztatni kell az ezen irányelv hatálya alá tartozó ITS-berendezések és -szoftveralkalmazások típusjóváhagyásáért felelős nemzeti szerveket.

(3)   A tagállamok értesítik a Bizottságot az ezen irányelv hatálya alá tartozó ITS-berendezések és szoftveralkalmazások típusjóváhagyásáért –
  beleértve az ITS-szoftverszolgáltatók jóváhagyását
  – felelős nemzeti szervekről. A Bizottság ezeket az információkat közli a többi tagállammal.

(4)   Minden tagállam elismeri a többi tagállam (3) bekezdésben említett nemzeti szervei által kiadott típusjóváhagyásokat.

(5)
     
  Az ITS–berendezések és -szoftveralkalmazások csak akkor hozhatók forgalomba és helyezhetőek üzembe, ha a vonatkozó közösségi jogszabályok értelmében megfelelő telepítésük, karbantartásuk és rendeltetésszerű használatuk esetén nem veszélyeztetik a személyek és a környezet – adott esetben a vagyontárgyak – épségét, illetve biztonságát.

(6)
     
  Az ITS-berendezésekről és -szoftveralkalmazásokról vélelmezni kell, hogy teljesítik a 4. Cikkben említett elfogadott előírásokat, ha megfelelnek a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. Június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (16) összhangban a vonatkozó és rendelkezésre álló nemzeti vagy európai szabványoknak.

6. cikk

A műszaki szabványokkal és rendeletekkel kapcsolatos bizottság

Amennyiben valamely tagállam vagy a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az 5. Cikk (6) bekezdésében említett szabványok nem felelnek meg teljes mértékben a 4. Cikkben említett elfogadott előírásoknak, az adott tagállam vagy a Bizottság indokait megjelölve tájékoztatja a 98/34/EK irányelv 5. Cikke által felállított állandó bizottságot. A bizottság sürgősségi eljárással véleményt alkot.

A bizottság véleményét figyelembe véve a Bizottság értesíti a tagállamokat arról, hogy e szabványokat vissza kell-e vonni az ezen irányelv 5. cikkében említett közleményekből.

7. cikk

A magánélet védelmére, a közlekedés biztonságára és az információk újrafelhasználására vonatkozó szabályok

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a személyes adatoknak az ITS-üzemeltetés összefüggésében történő
  gyűjtése, tárolása és
  feldolgozása a magánszemélyek szabadságjogainak és alapvető jogainak védelmére vonatkozó közösségi szabályokkal, különösen a 95/46/EK és a 2002/58/EK irányelvvel összhangban történjen.

(2)
     
  A magánélet védelme érdekében indokolt esetben ösztönözni kell az anonim adatok használatát az ITS-alkalmazások és/vagy szolgáltatások működéséhez.

(3)
     
  Személyes adatok feldolgozására csak az ITS-alkalmazások és/vagy szolgáltatások működéséhez szükséges mértékben kerülhet sor.

(4)
     
  Amennyiben a 95/46/EK irányelv 8. Cikkében említett különleges adatokról van szó, azokat csak abban az esetben lehet feldolgozni, ha az érintett – megfelelő információ birtokában – kifejezett hozzájárulását adta az említett adatok feldolgozásához.

(5)   A tagállamok ▐ az ITS-adatok és -nyilvántartások visszaélés – azon belül a jogellenes hozzáférés, módosítás vagy adatvesztés – elleni védelmét és
  kizárólag a jelen irányelvben megjelölt célokra történő felhasználását
  biztosítják.

(6)   A 2003/98/EK irányelvet alkalmazni kell.

▐

8. cikk

Programozás

(1)
     
  A Bizottság a II. Mellékletben meghatározott alapvető elemek alapján éves munkatervet készít, első alkalommal legkésőbb ... (17)-ig.

(2)
     
  A Bizottság figyelembe veszi az ITS különböző területeire vonatkozóan más közösségi jogszabályokkal összhangban felállított bizottságok, köztük a 10. Cikkben említett európai ITS-tanácsadó csoport munkájának eredményeit.

(3)
     
  A Bizottság a tagállamokkal szoros együttműködésben biztosítja, hogy az ITS-kiépítés összhangban álljon más vonatkozó közösségi politikákkal, programokkal és fellépésekkel, és azokkal kölcsönösen kiegészítsék egymást.

(4)
     
  A Bizottság tevékenyen együttműködik az európai és a nemzetközi szabványosítási szervezetekkel az I. És II. Mellékletben rögzített előírások vonatkozásában.

(5)
     
  A Bizottság a 9. cikk (2) bekezdésében meghatározott szabályozási bizottsági eljárással összhangban jár el az alábbi célokból:

| a) | az éves munkaprogram elfogadása és módosítása; |
| --- | --- |

a)

az éves munkaprogram elfogadása és módosítása;

| b) | a nemzetközi együttműködés prioritási területeinek meghatározása. |
| --- | --- |

b)

a nemzetközi együttműködés prioritási területeinek meghatározása.

Az éves munkaprogramot és a nemzetközi együttműködés prioritási területeit az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

(6)
     
  A 9. Cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően a bizottság legkésőbb ... -ig (18) munkaprogramot fogad el a II. Mellékletben meghatározott alapvető elemek végrehajtásával kapcsolatos célkitűzésekre és határidőkre vonatkozóan.

9. cikk

A bizottság

(1)   A Bizottságot az európai ITS-bizottság ║ elnevezésű, a tagállamok képviselőiből álló, a Bizottság képviselőjének elnökletével működő bizottság ║ segíti.

(2)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. És 7. Cikkét kell alkalmazni, 8. Cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott határidő három hónap.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

10. cikk

Az európai ITS-tanácsadó csoport

(1)   A Bizottság európai ITS-tanácsadó csoportot hoz létre annak érdekében, hogy az tanácsot adjon számára az ITS Közösségen belüli kiépítésének és használatának üzleti és műszaki szempontjaival kapcsolatban. A csoport a megfelelő ITS-szolgáltatók, a felhasználói szövetségek, a fuvarozók és a létesítmény-üzemeltetők, a gyártóipar, a szociális partnerek, a szakmai szövetségek, a helyi hatóságok és a témában érdekelt más fórumok magas szintű képviselőiből áll.

(2)
     
  A Bizottság gondoskodik arról, hogy az európai ITS-tanácsadó csoport képviselői megfelelő szaktudással rendelkezzenek, és a csoportban megfelelő arányban képviseltessék magukat azon iparágak és azon felhasználók, akiket az ezen irányelv keretében a Bizottság által javasolható intézkedések érinthetnek.

(3)
     
  Az európai ITS-tanácsadó csoportot fel kell kérni a 4. Cikkben említett előírások kidolgozásával kapcsolatos műszaki vélemény elkészítésére.

(4)
     
  Az európai ITS-tanácsadó csoport munkáját átlátható módon végzi.

11. cikk

Jelentéstétel

(1)   A tagállamok legkésőbb ... -ig (19)
  jelentést készítenek a Bizottságnak a 4. cikk (1) bekezdésében megállapított prioritási területekre vonatkozó nemzeti tevékenységeikről és projektjeikről ║, amely tartalmazza legalább a III. mellékletben meghatározott információkat ║.

(2)   A tagállamok legkésőbb ... (20)-ig átadják a Bizottságnak az elkövetkezendő öt évre szóló nemzeti ITS-intézkedésekre vonatkozó terveiket, amelyek legalább a III. mellékletben meghatározott információkat tartalmazzák.

(3)   A tagállamok ezt követően évente tesznek jelentést az említett tervek végrehajtásában elért haladásról.

(4)   A Bizottság hathavonta jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak
  az irányelv végrehajtása terén történt előrehaladásról, mellékelve ehhez az I. és II. mellékletben rögzített szabályok érvényesüléséről készített elemzést, valamint megvizsgálja az irányelv módosításának szükségességét.

A Bizottság hathavonta jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a finanszírozás helyzetéről, és a Bizottság szükség esetén javaslatot tesz az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások minimális szintjének végrehajtásának finanszírozására vonatkozóan.

12. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb ... (21)-ig megfeleljenek. Haladéktalanul közlik a Bizottsággal az említett rendelkezések szövegét, valamint az említett rendelkezések és az ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

13. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

14. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ║,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  2009. Május 13-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

2009. Május 13-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

(2)  HL C

2

(3)  Az Európai parlament 2009. Április 23-i álláspontja.

3

Az Európai parlament 2009. Április 23-i álláspontja.

(4)  http://www.esafetysupport.org/download/European_Commission/048-esafety.pdf

4

(5)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

5

(6)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

6

(7)  HL L 345., 2003.12.31., 90. o.

7

(8)  HL L 263., 2007.10.9., 1. o.

8

(9)  HL L 124., 2002.5.9., 1. o.

9

(10)  HL L 171., 2003.7.9., 1. o.

10

(11)  Lásd az 1/2005/EK tanácsi rendeletet (HL L 3., 2005.1.5., 1. o.) és a 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (HL L 196., 2008.7.24., 1. o.).

11

rendeletet

(12)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

12

(13)  HL L 166., 2004.4.30., 124. o.

13

(14)  HL L 370, 1985.12.31., 8. o.

14

(15)  HL L 263., 2007.10.9., 1. o.

15

(16)  

  HL L 204, 1998.7.21., 37. o.

16

HL L 204, 1998.7.21., 37. o.

(17)  
  A jelen irányelv hatálybalépését követő három hónap.

17

A jelen irányelv hatálybalépését követő három hónap.

(18)  
  Az ezen irányelv hatálybalépését követő hat hónap.

18

Az ezen irányelv hatálybalépését követő hat hónap.

(19)  Ezen irányelv hatálybalépését követő hat hónap.

19

Ezen irányelv hatálybalépését követő hat hónap.

(20)  Ezen irányelv hatálybalépését követő két év.

20

Ezen irányelv hatálybalépését követő két év.

(21)  Az ezen irányelv hatálybalépését követő 12 hónap.

21

Az ezen irányelv hatálybalépését követő 12 hónap.

2009. április 23., csütörtökI. MELLÉKLET

A 3. CIKKBEN EMLÍTETT ITS-KIÉPÍTÉSI ELVEK

Az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások kiválasztásának és kiépítésének a szükségletek értékelésén kell alapulnia, és tiszteletben kell tartania a következő elveket:

| a) | Hatékonyság – Európában a közúti szállítást érintő kulcsfontosságú kihívások (például a forgalmi torlódás csökkentése, a kibocsátások mérséklése, az energiahatékonyság javítása, magasabb szintű biztonság és védelem elérése és
  a veszélyeztetett közúthasználókkal kapcsolatos kérdések kezelése
  ) megoldásának irányába tett kézzelfogható hozzájárulás képessége; |
| --- | --- |

a)

Hatékonyság – Európában a közúti szállítást érintő kulcsfontosságú kihívások (például a forgalmi torlódás csökkentése, a kibocsátások mérséklése, az energiahatékonyság javítása, magasabb szintű biztonság és védelem elérése és
  a veszélyeztetett közúthasználókkal kapcsolatos kérdések kezelése
  ) megoldásának irányába tett kézzelfogható hozzájárulás képessége;

| b) | Költséghatékonyság – a költségek és az eredmények aránya a célkitűzések elérése tekintetében; |
| --- | --- |

b)

Költséghatékonyság – a költségek és az eredmények aránya a célkitűzések elérése tekintetében;

| c) | Földrajzi folyamatosság – zavartalan szolgáltatások biztosításának képessége a Közösség egészében
  és külső határainál
  , különösen a TEN-T-n; |
| --- | --- |

c)

Földrajzi folyamatosság – zavartalan szolgáltatások biztosításának képessége a Közösség egészében
  és külső határainál
  , különösen a TEN-T-n;

| d) | Kölcsönös átjárhatóság – a rendszerek adatcserére, valamint az információk és ismeretek megosztásának lehetővé tételére való képessége; |
| --- | --- |

d)

Kölcsönös átjárhatóság – a rendszerek adatcserére, valamint az információk és ismeretek megosztásának lehetővé tételére való képessége;

| e) | Kidolgozottsági fok – a fejlettségi szint; |
| --- | --- |

e)

Kidolgozottsági fok – a fejlettségi szint;

| f) | Intermodalitás – teherszállítás átterelése a közúti szállításról a rövid távú tengeri hajózásra, a vasútra, a belvízi hajózásra vagy közlekedési módoknak a lehető leghatékonyabb közúti szállítást magában foglaló kombinációjára. |
| --- | --- |

f)

Intermodalitás – teherszállítás átterelése a közúti szállításról a rövid távú tengeri hajózásra, a vasútra, a belvízi hajózásra vagy közlekedési módoknak a lehető leghatékonyabb közúti szállítást magában foglaló kombinációjára.

2009. április 23., csütörtökII. MELLÉKLET

A 4. CIKKBEN EMLÍTETT ELŐÍRÁSOK ALAPVETŐ ELEMEI

| (1) | A közúti, a forgalmi és az utazási adatok optimális felhasználása
  A közúti, a forgalmi és az utazási adatok optimális felhasználására vonatkozó előírások a következőket tartalmazzák:






  a) | azon követelmények meghatározása, amelyek ahhoz szükségesek, hogy valós idejű, pontos és határokon keresztül elérhető forgalmi és utazási adatok álljanak az ITS-felhasználók rendelkezésére; e követelmények különösen a következőkre vonatkoznak:






  — | a valós idejű forgalmi és utazási információkhoz használt pontos, nyilvános közúti és valós idejű forgalmi adatok hozzáférhetősége az ITS-szolgáltatók számára; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

A közúti, a forgalmi és az utazási adatok optimális felhasználása

A közúti, a forgalmi és az utazási adatok optimális felhasználására vonatkozó előírások a következőket tartalmazzák:

a)

azon követelmények meghatározása, amelyek ahhoz szükségesek, hogy valós idejű, pontos és határokon keresztül elérhető forgalmi és utazási adatok álljanak az ITS-felhasználók rendelkezésére; e követelmények különösen a következőkre vonatkoznak:

—

a valós idejű forgalmi és utazási információkhoz használt pontos, nyilvános közúti és valós idejű forgalmi adatok hozzáférhetősége az ITS-szolgáltatók számára;

| — | a megfelelő hatóságok és érdekeltek, valamint a megfelelő ITS-szolgáltatók közötti, határokon keresztüli elektronikus információcsere elősegítése; |
| --- | --- |

—

a megfelelő hatóságok és érdekeltek, valamint a megfelelő ITS-szolgáltatók közötti, határokon keresztüli elektronikus információcsere elősegítése;

| — | a megfelelő hatóságok és érdekeltek által a valós idejű forgalmi és utazási információkhoz használt közúti és forgalmi adatok kellő időben történő frissítése; |
| --- | --- |

—

a megfelelő hatóságok és érdekeltek által a valós idejű forgalmi és utazási információkhoz használt közúti és forgalmi adatok kellő időben történő frissítése;

| — | a valós idejű forgalmi és utazási információknak az ITS-szolgáltatók általi, kellő időben történő frissítése; |
| --- | --- |

—

a valós idejű forgalmi és utazási információknak az ITS-szolgáltatók általi, kellő időben történő frissítése;

| b) | azon követelmények meghatározása, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a közúti és forgalmi adatokat (így például a forgalmi terveket, a forgalmi szabályozásokat és az ajánlott útvonalakat, nevezetesen a nehéz tehergépjárművekre vonatkozóan) a megfelelő hatóságok összegyűjthessék, és ezen adatokat az ITS-szolgáltatók részére eljuttassák; e követelmények különösen a következőkre vonatkoznak:






  — | a megfelelő hatóságok által az ITS-szolgáltatók részére gyűjtött, a közutakra és a forgalomra vonatkozó nyilvános adatok (így például a forgalmi tervek, a forgalmi szabályozások és az ajánlott útvonalak) hozzáférhetősége; |
| --- | --- | --- |

b)

azon követelmények meghatározása, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a közúti és forgalmi adatokat (így például a forgalmi terveket, a forgalmi szabályozásokat és az ajánlott útvonalakat, nevezetesen a nehéz tehergépjárművekre vonatkozóan) a megfelelő hatóságok összegyűjthessék, és ezen adatokat az ITS-szolgáltatók részére eljuttassák; e követelmények különösen a következőkre vonatkoznak:

—

a megfelelő hatóságok által az ITS-szolgáltatók részére gyűjtött, a közutakra és a forgalomra vonatkozó nyilvános adatok (így például a forgalmi tervek, a forgalmi szabályozások és az ajánlott útvonalak) hozzáférhetősége;

| — | a megfelelő hatóságok és az ITS-szolgáltatók közötti elektronikus információcsere elősegítése; |
| --- | --- |

—

a megfelelő hatóságok és az ITS-szolgáltatók közötti elektronikus információcsere elősegítése;

| — | a közutakra és a forgalomra vonatkozó nyilvános adatok (így a forgalmi tervek, a forgalmi szabályozások és az ajánlott útvonalak) megfelelő hatóságok általi, kellő időben történő frissítése; |
| --- | --- |

—

a közutakra és a forgalomra vonatkozó nyilvános adatok (így a forgalmi tervek, a forgalmi szabályozások és az ajánlott útvonalak) megfelelő hatóságok általi, kellő időben történő frissítése;

| — | a közutakra és a forgalomra vonatkozó, ezen nyilvános adatokat használó ITS-szolgáltatások és -alkalmazások ITS-szolgáltatók általi, kellő időben történő frissítése; |
| --- | --- |

—

a közutakra és a forgalomra vonatkozó, ezen nyilvános adatokat használó ITS-szolgáltatások és -alkalmazások ITS-szolgáltatók általi, kellő időben történő frissítése;

| c) | azon követelmények meghatározása, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a digitális térképekhez használt, a közutakra és a forgalomra vonatkozó nyilvános adatok pontosak legyenek, és azok a digitális térképek gyártóinak és szolgáltatóinak a rendelkezésére álljanak, e követelmények különösen a következőkre vonatkoznak:






  — | a digitális térképekhez használt, a közutakra és a forgalomra vonatkozó nyilvános adatok elérhetősége a digitálistérkép-gyártók és -szolgáltatók számára; |
| --- | --- | --- |

c)

azon követelmények meghatározása, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a digitális térképekhez használt, a közutakra és a forgalomra vonatkozó nyilvános adatok pontosak legyenek, és azok a digitális térképek gyártóinak és szolgáltatóinak a rendelkezésére álljanak, e követelmények különösen a következőkre vonatkoznak:

—

a digitális térképekhez használt, a közutakra és a forgalomra vonatkozó nyilvános adatok elérhetősége a digitálistérkép-gyártók és -szolgáltatók számára;

| — | a megfelelő hatóságok és érdekeltek, valamint a magánszférabeli digitálistérkép-gyártók és -szolgáltatók közötti elektronikus információcsere elősegítése; |
| --- | --- |

—

a megfelelő hatóságok és érdekeltek, valamint a magánszférabeli digitálistérkép-gyártók és -szolgáltatók közötti elektronikus információcsere elősegítése;

| — | a közutakra és a forgalomra vonatkozó nyilvános adatok megfelelő hatóságok és érdekelt felek általi, kellő időben történő frissítése; |
| --- | --- |

—

a közutakra és a forgalomra vonatkozó nyilvános adatok megfelelő hatóságok és érdekelt felek általi, kellő időben történő frissítése;

| — | a digitális térképeknek a digitálistérkép-gyártók és -szolgáltatók általi, kellő időben történő frissítése; |
| --- | --- |

—

a digitális térképeknek a digitálistérkép-gyártók és -szolgáltatók általi, kellő időben történő frissítése;

| d) | azon követelmények meghatározása, amelyek ahhoz szükségesek, hogy valamennyi közúthasználó ingyen hozzájusson az „általános forgalmi üzenetekhez”, valamint ezen üzenetek minimális tartalmának meghatározása, különös tekintettel a következőkre:






  — | a biztonsághoz kapcsolódó azon forgalmi események egységesített jegyzékének használata, amelyeket az ITS-felhasználókkal díjmentesen kell közölni; |
| --- | --- | --- |

d)

azon követelmények meghatározása, amelyek ahhoz szükségesek, hogy valamennyi közúthasználó ingyen hozzájusson az „általános forgalmi üzenetekhez”, valamint ezen üzenetek minimális tartalmának meghatározása, különös tekintettel a következőkre:

—

a biztonsághoz kapcsolódó azon forgalmi események egységesített jegyzékének használata, amelyeket az ITS-felhasználókkal díjmentesen kell közölni;

| — | az „általános forgalmi üzenetek” kompatibilitása, valamint a valós idejű forgalmi és utazási adatokhoz tartozó ITS-szolgáltatásokba való integrálása. |
| --- | --- |

—

az „általános forgalmi üzenetek” kompatibilitása, valamint a valós idejű forgalmi és utazási adatokhoz tartozó ITS-szolgáltatásokba való integrálása.

| (2) | A forgalom- és teherforgalom-irányítási ITS-szolgáltatások folyamatossága az európai közlekedési folyosókon és az agglomerációkban
  A forgalom és teherforgalom-irányítási szolgáltatásoknak az európai közlekedési folyosókon és az agglomerációkon belüli folyamatosságára és kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó előírások a következőket tartalmazzák:






  a) | a teher- és utasszállítási ITS-szolgáltatások folyamatosságára vonatkozó minimum-/szükséges követelmények meghatározása a közlekedési folyosók mentén és a különböző módok esetében, különösen:






  — | a forgalomra vonatkozó adatok és információk határokon és régiókon keresztüli, illetve a városi és városokon kívüli térségek közötti elektronikus cseréjének megkönnyítése a megfelelő forgalmi információs/ellenőrzési központok között; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

A forgalom- és teherforgalom-irányítási ITS-szolgáltatások folyamatossága az európai közlekedési folyosókon és az agglomerációkban

A forgalom és teherforgalom-irányítási szolgáltatásoknak az európai közlekedési folyosókon és az agglomerációkon belüli folyamatosságára és kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó előírások a következőket tartalmazzák:

a)

a teher- és utasszállítási ITS-szolgáltatások folyamatosságára vonatkozó minimum-/szükséges követelmények meghatározása a közlekedési folyosók mentén és a különböző módok esetében, különösen:

—

a forgalomra vonatkozó adatok és információk határokon és régiókon keresztüli, illetve a városi és városokon kívüli térségek közötti elektronikus cseréjének megkönnyítése a megfelelő forgalmi információs/ellenőrzési központok között;

| — | egységesített információáramlási módok, illetve forgalmi interfészek használata a megfelelő forgalmi információs/ellenőrzési központok között; |
| --- | --- |

—

egységesített információáramlási módok, illetve forgalmi interfészek használata a megfelelő forgalmi információs/ellenőrzési központok között;

| b) | azon intézkedések meghatározása, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a teherfuvarozási logisztika (e-fuvarozás) esetében az ITS-alkalmazások (nevezetesen a teheráru teljes útvonalának és a különböző módokon keresztüli nyomon követése és visszakövetése) megvalósítása során innovatív ITS-technológiák (rádiófrekvenciás azonosító készülékek (RFID),
  DSRC
  , illetve Galileo/Egnos) kerüljenek felhasználásra, különösen:






  — | a megfelelő ITS-technológiáknak az ITS-alkalmazások fejlesztői általi elérhetősége és használata; |
| --- | --- | --- |

b)

azon intézkedések meghatározása, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a teherfuvarozási logisztika (e-fuvarozás) esetében az ITS-alkalmazások (nevezetesen a teheráru teljes útvonalának és a különböző módokon keresztüli nyomon követése és visszakövetése) megvalósítása során innovatív ITS-technológiák (rádiófrekvenciás azonosító készülékek (RFID),
  DSRC
  , illetve Galileo/Egnos) kerüljenek felhasználásra, különösen:

—

a megfelelő ITS-technológiáknak az ITS-alkalmazások fejlesztői általi elérhetősége és használata;

| — | a helymeghatározási eredmények beépítése a forgalomirányítási eszközökbe és központokba (például az RFID, a
  DSRC
  és/vagy a Galileo/EGNOS segítségével); |
| --- | --- |

—

a helymeghatározási eredmények beépítése a forgalomirányítási eszközökbe és központokba (például az RFID, a
  DSRC
  és/vagy a Galileo/EGNOS segítségével);

| c) | a városi mobilitás terén használandó ITS-architektúra kifejlesztéséhez szükséges intézkedések meghatározása, beleértve az utazástervezéshez, a közlekedés iránti igényhez és a forgalomirányításhoz való integrált és multimodális megközelítést is, különös tekintettel a következőkre:






  — | a tömegközlekedés, az utazástervezés, a közlekedés iránti igény, a forgalmi adatok és a parkolási adatok hozzáférhetősége a városi ellenőrző központok számára; |
| --- | --- | --- |

c)

a városi mobilitás terén használandó ITS-architektúra kifejlesztéséhez szükséges intézkedések meghatározása, beleértve az utazástervezéshez, a közlekedés iránti igényhez és a forgalomirányításhoz való integrált és multimodális megközelítést is, különös tekintettel a következőkre:

—

a tömegközlekedés, az utazástervezés, a közlekedés iránti igény, a forgalmi adatok és a parkolási adatok hozzáférhetősége a városi ellenőrző központok számára;

| — | a különböző városi ellenőrző központok közötti elektronikus adatcsere elősegítése a tömegközlekedés, illetve a magáncélú közlekedés, valamint minden lehetséges közlekedési mód esetében; |
| --- | --- |

—

a különböző városi ellenőrző központok közötti elektronikus adatcsere elősegítése a tömegközlekedés, illetve a magáncélú közlekedés, valamint minden lehetséges közlekedési mód esetében;

| — | valamennyi megfelelő adat és információ egyetlen architektúrába történő illesztése; |
| --- | --- |

—

valamennyi megfelelő adat és információ egyetlen architektúrába történő illesztése;

| d) | a Közösségen belüli és a Közösség határainál nyújtott zavartalan ITS-szolgáltatások biztosításához szükséges intézkedések meghatározása. |
| --- | --- |

d)

a Közösségen belüli és a Közösség határainál nyújtott zavartalan ITS-szolgáltatások biztosításához szükséges intézkedések meghatározása.

| (3) | Közúti biztonság és védelem
  A közúti biztonsággal és védelemmel kapcsolatos ITS-alkalmazásokra vonatkozó előírások a következőket tartalmazzák:






  a) | a páneurópai e-segélyhívó összehangolt bevezetéséhez szükséges intézkedések meghatározása, amelyek a következőket foglalják magukban:






  — | a járművekbe szerelt ITS-berendezések, előírt, az adatcsere tárgyát képező adatainak hozzáférhetősége; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

Közúti biztonság és védelem

A közúti biztonsággal és védelemmel kapcsolatos ITS-alkalmazásokra vonatkozó előírások a következőket tartalmazzák:

a)

a páneurópai e-segélyhívó összehangolt bevezetéséhez szükséges intézkedések meghatározása, amelyek a következőket foglalják magukban:

—

a járművekbe szerelt ITS-berendezések, előírt, az adatcsere tárgyát képező adatainak hozzáférhetősége;

| — | a járművek által kibocsátott adatokat fogadó közúti infrastruktúrák (mentési) központjaiban (közszolgáltatási hozzáférési pontokon) lévő szükséges berendezések rendelkezésre állása; |
| --- | --- |

—

a járművek által kibocsátott adatokat fogadó közúti infrastruktúrák (mentési) központjaiban (közszolgáltatási hozzáférési pontokon) lévő szükséges berendezések rendelkezésre állása;

| — | a járművek és a közúti infrastruktúrák (mentési) központjai (közszolgáltatási hozzáférési pontok) közötti elektronikus adatcsere megkönnyítése; |
| --- | --- |

—

a járművek és a közúti infrastruktúrák (mentési) központjai (közszolgáltatási hozzáférési pontok) közötti elektronikus adatcsere megkönnyítése;

| b) | a közúthasználók biztonságának garantálásához szükséges intézkedések meghatározása a fedélzeti HMI, valamint nomadikus készülékeik használata és a járművön belüli kommunikációs eszközök biztonságossága tekintetében; |
| --- | --- |

b)

a közúthasználók biztonságának garantálásához szükséges intézkedések meghatározása a fedélzeti HMI, valamint nomadikus készülékeik használata és a járművön belüli kommunikációs eszközök biztonságossága tekintetében;

| c) | a veszélyeztetett közúthasználók biztonságának szavatolására irányuló intézkedések meghatározása, a fejlett gépjárművezetés-támogató rendszerek (ADAS) kiépítése és a HMI által; |
| --- | --- |

c)

a veszélyeztetett közúthasználók biztonságának szavatolására irányuló intézkedések meghatározása, a fejlett gépjárművezetés-támogató rendszerek (ADAS) kiépítése és a HMI által;

| d) | a veszélyeztetett közúthasználók biztonságának és kényelmének garantálásához szükséges intézkedések meghatározása valamennyi ITS-alkalmazás esetében; |
| --- | --- |

d)

a veszélyeztetett közúthasználók biztonságának és kényelmének garantálásához szükséges intézkedések meghatározása valamennyi ITS-alkalmazás esetében;

| e) | a tehergépkocsik és a kereskedelmi járművek számára biztonságos parkolóhelyek, valamint ITS-alapú parkolási és foglalási rendszerek biztosításához szükséges intézkedések meghatározása, különös tekintettel a következőkre:






  — | elegendő számú parkolási létesítmény rendelkezésre állása; |
| --- | --- | --- |

e)

a tehergépkocsik és a kereskedelmi járművek számára biztonságos parkolóhelyek, valamint ITS-alapú parkolási és foglalási rendszerek biztosításához szükséges intézkedések meghatározása, különös tekintettel a következőkre:

—

elegendő számú parkolási létesítmény rendelkezésre állása;

| — | a közúti parkolási információk hozzáférhetősége a felhasználók számára; |
| --- | --- |

—

a közúti parkolási információk hozzáférhetősége a felhasználók számára;

| — | a közúti parkolóhelyek, a központok és a járművek közötti elektronikus adatcsere elősegítése; |
| --- | --- |

—

a közúti parkolóhelyek, a központok és a járművek közötti elektronikus adatcsere elősegítése;

| — | a megfelelő ITS-technológiák beépítése mind a járművekbe, mind a közúti parkolási létesítményekbe a foglalási célra rendelkezésre álló parkolóhelyekre vonatkozó információk frissítése érdekében. |
| --- | --- |

—

a megfelelő ITS-technológiák beépítése mind a járművekbe, mind a közúti parkolási létesítményekbe a foglalási célra rendelkezésre álló parkolóhelyekre vonatkozó információk frissítése érdekében.

| (4) | A járműveknek a közlekedési infrastruktúrába való integrálása
  Az intelligens közlekedési rendszerekre vonatkozó előírások a járműveknek a közlekedési infrastruktúrába való integrálása esetében a következőkre terjednek ki:






  a) | a különböző ITS-alkalmazásoknak egyetlen nyílt, járművön belüli platformba történő integrálásához szükséges intézkedések meghatározása, különösen a következők alapján:






  — | a meglévő vagy tervezett ITS-alkalmazások funkcionális követelményeinek azonosítása; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

A járműveknek a közlekedési infrastruktúrába való integrálása

Az intelligens közlekedési rendszerekre vonatkozó előírások a járműveknek a közlekedési infrastruktúrába való integrálása esetében a következőkre terjednek ki:

a)

a különböző ITS-alkalmazásoknak egyetlen nyílt, járművön belüli platformba történő integrálásához szükséges intézkedések meghatározása, különösen a következők alapján:

—

a meglévő vagy tervezett ITS-alkalmazások funkcionális követelményeinek azonosítása;

| — | egy olyan nyílt rendszerű infrastruktúra meghatározása, amely biztosítja az infrastrukturális rendszerekkel és létesítményekkel való kölcsönös átjárhatóságot/kölcsönös összeköttetést; |
| --- | --- |

—

egy olyan nyílt rendszerű infrastruktúra meghatározása, amely biztosítja az infrastrukturális rendszerekkel és létesítményekkel való kölcsönös átjárhatóságot/kölcsönös összeköttetést;

| — | a jövőbeli új vagy frissített ITS-alkalmazások felhasználóbarát (úgynevezett „plug and play”) módon történő illesztése nyílt, járművön belüli platformra; |
| --- | --- |

—

a jövőbeli új vagy frissített ITS-alkalmazások felhasználóbarát (úgynevezett „plug and play”) módon történő illesztése nyílt, járművön belüli platformra;

| — | szabványosítási eljárás igénybevétele az architektúra és a nyílt, járművön belüli rendszerekre vonatkozó előírások elfogadásához; |
| --- | --- |

—

szabványosítási eljárás igénybevétele az architektúra és a nyílt, járművön belüli rendszerekre vonatkozó előírások elfogadásához;

| b) | a kölcsönösen átjárható (jármű-infrastruktúra) rendszerek fejlesztésének és bevezetésének további előrehaladásához szükséges intézkedések meghatározása, különösen:






  — | az egyes járművek közötti, a járművek és az infrastruktúra közötti, valamint az egyes infrastruktúrák közötti adat- és információcsere elősegítése; |
| --- | --- | --- |

b)

a kölcsönösen átjárható (jármű-infrastruktúra) rendszerek fejlesztésének és bevezetésének további előrehaladásához szükséges intézkedések meghatározása, különösen:

—

az egyes járművek közötti, a járművek és az infrastruktúra közötti, valamint az egyes infrastruktúrák közötti adat- és információcsere elősegítése;

| — | az adatcsere tárgyát képező megfelelő adatok, illetve információk hozzáférhetősége az egyes felek (jármű- vagy közúti infrastruktúra) számára; |
| --- | --- |

—

az adatcsere tárgyát képező megfelelő adatok, illetve információk hozzáférhetősége az egyes felek (jármű- vagy közúti infrastruktúra) számára;

| — | egységesített üzenetformátum használata a jármű és az infrastruktúra közötti – az előbbiekben említett – adatcseréhez; |
| --- | --- |

—

egységesített üzenetformátum használata a jármű és az infrastruktúra közötti – az előbbiekben említett – adatcseréhez;

| — | az egyes járművek közötti, a járművek és az infrastruktúra közötti, valamint az egyes infrastruktúrák közötti adat- és információcsere valamennyi típusa esetében a kommunikációs infrastruktúra meghatározása; |
| --- | --- |

—

az egyes járművek közötti, a járművek és az infrastruktúra közötti, valamint az egyes infrastruktúrák közötti adat- és információcsere valamennyi típusa esetében a kommunikációs infrastruktúra meghatározása;

| — | az HMI vonatkozó szabályozási keret meghatározása a felelősséggel kapcsolatos kérdések kezelése, valamint az ITS-ek funkcionális biztonsági jellemzőinek az emberi viselkedéshez való megbízhatóbb hozzáigazítása érdekében; |
| --- | --- |

—

az HMI vonatkozó szabályozási keret meghatározása a felelősséggel kapcsolatos kérdések kezelése, valamint az ITS-ek funkcionális biztonsági jellemzőinek az emberi viselkedéshez való megbízhatóbb hozzáigazítása érdekében;

| — | szabványosítási eljárások alkalmazása a vonatkozó architektúrák elfogadásához. |
| --- | --- |

—

szabványosítási eljárások alkalmazása a vonatkozó architektúrák elfogadásához.

2009. április 23., csütörtökIII. MELLÉKLET

A 11. CIKKBEN EMLÍTETT NEMZETI ITS-INTÉZKEDÉSEKRŐL SZÓLÓ JELENTÉS TARTALMÁRA VONATKOZÓ IRÁNYMUTATÁSOK

| (1) | A tagállamok által a 4. cikk (1) bekezdésében megállapított prioritási területekről elkészített – és a 11. cikknek megfelelően benyújtott – jelentések a nemzeti szintre vonatkoznak. Adott esetben azonban kiterjeszthetők regionális szintre és/vagy más választott helyi szintre. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok által a 4. cikk (1) bekezdésében megállapított prioritási területekről elkészített – és a 11. cikknek megfelelően benyújtott – jelentések a nemzeti szintre vonatkoznak. Adott esetben azonban kiterjeszthetők regionális szintre és/vagy más választott helyi szintre.

| (2) | A 11. cikk (1) bekezdésének megfelelően benyújtandó jelentés legalább a következő információkat tartalmazza:






  a) | az ITS-re vonatkozó jelenlegi nemzeti stratégia; |
| --- | --- | --- |

(2)

A 11. cikk (1) bekezdésének megfelelően benyújtandó jelentés legalább a következő információkat tartalmazza:

a)

az ITS-re vonatkozó jelenlegi nemzeti stratégia;

| b) | a stratégia célkitűzései és az azok mögötti logikai érvek; |
| --- | --- |

b)

a stratégia célkitűzései és az azok mögötti logikai érvek;

| c) | az ITS-kiépítés állapotának és a keretfeltételeknek a rövid ismertetése; |
| --- | --- |

c)

az ITS-kiépítés állapotának és a keretfeltételeknek a rövid ismertetése;

| d) | a jelenlegi fellépésekhez és a kapcsolódó intézkedésekhez tartozó prioritási területek; |
| --- | --- |

d)

a jelenlegi fellépésekhez és a kapcsolódó intézkedésekhez tartozó prioritási területek;

| e) | annak feltüntetése, hogy ez a stratégia és ezek a fellépések, illetve intézkedések hogyan támogatják a Közösségben az ITS-alkalmazások összehangolt és kölcsönösen átjárható módon történő kiépítését és a szolgáltatások folyamatosságát (lásd a 4. cikk (1) bekezdését). |
| --- | --- |

e)

annak feltüntetése, hogy ez a stratégia és ezek a fellépések, illetve intézkedések hogyan támogatják a Közösségben az ITS-alkalmazások összehangolt és kölcsönösen átjárható módon történő kiépítését és a szolgáltatások folyamatosságát (lásd a 4. cikk (1) bekezdését).

| (3) | A 11. cikk (2) bekezdésének megfelelően benyújtandó jelentés legalább a következő információkat tartalmazza:






  a) | az ITS-re vonatkozó nemzeti stratégia, beleértve annak célkitűzéseit is; |
| --- | --- | --- |

(3)

A 11. cikk (2) bekezdésének megfelelően benyújtandó jelentés legalább a következő információkat tartalmazza:

a)

az ITS-re vonatkozó nemzeti stratégia, beleértve annak célkitűzéseit is;

| b) | az ITS-kiépítés és a keretfeltételek részletes ismertetése; |
| --- | --- |

b)

az ITS-kiépítés és a keretfeltételek részletes ismertetése;

| c) | a tervezett prioritási területek a fellépések és a kapcsolódó intézkedések esetében, beleértve annak feltüntetését, hogy ezek hogyan kezelik a 4. cikk (1) bekezdésében megállapított prioritási területeket; |
| --- | --- |

c)

a tervezett prioritási területek a fellépések és a kapcsolódó intézkedések esetében, beleértve annak feltüntetését, hogy ezek hogyan kezelik a 4. cikk (1) bekezdésében megállapított prioritási területeket;

| d) | a jelenlegi és a tervezett fellépések végrehajtására vonatkozó részletek a következők tekintetében:






  — | eszközök; |
| --- | --- | --- |

d)

a jelenlegi és a tervezett fellépések végrehajtására vonatkozó részletek a következők tekintetében:

—

eszközök;

| — | erőforrások; |
| --- | --- |

—

erőforrások;

| — | konzultáció és az aktív érdekeltek; |
| --- | --- |

—

konzultáció és az aktív érdekeltek;

| — | mérföldkövek; |
| --- | --- |

—

mérföldkövek;

| — | nyomon követés. |
| --- | --- |

—

nyomon követés.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/353 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/353

---

2009. április 23., csütörtökA második „Marco Polo” program ***I

P6_TA(2009)0284

Az Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása az árufuvarozási rendszer környezetvédelmi teljesítményjavításának közösségi pénzügyi támogatására irányuló második „Marco Polo” program („Marco Polo II.”) létrehozásáról szóló 1692/2006/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0847 – C6-0482/2008 – 2008/0239(COD))

2010/C 184 E/71

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0847),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, 71. cikkének (1) bekezdésére és 80. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0482/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A6-0217/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2009. április 23., csütörtökP6_TC1-COD(2008)0239

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra az árufuvarozási rendszer környezetvédelmi teljesítményjavításának közösségi pénzügyi támogatására irányuló második „Marco Polo“ program („Marco Polo II.“) létrehozásáról szóló 1692/2006/EK rendelet módosításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, a 923/2009/EK rendelettel.)

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/354 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/354

---

2009. április 23., csütörtökA versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózat ***I

P6_TA(2009)0285

Az Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózat létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0852 – C6-0509/2008 – 2008/0247(COD))

2010/C 184 E/72

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0852),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 71. cikkének (1) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0509/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A6-0220/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2009. április 23., csütörtökP6_TC1-COD(2008)0247

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 71. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára ║,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A növekedést és a foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia és a Közösség fenntartható fejlődési stratégiája keretében, a belső vasúti piac létrehozása – különösen az árufuvarozás tekintetében – elengedhetetlen fejlődési állomás a fenntartható mobilitás megvalósítása felé vezető úton. |
| --- | --- |

(1)

A növekedést és a foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia és a Közösség fenntartható fejlődési stratégiája keretében, a belső vasúti piac létrehozása – különösen az árufuvarozás tekintetében – elengedhetetlen fejlődési állomás a fenntartható mobilitás megvalósítása felé vezető úton.

| (2) | A vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról ║ szóló, 2001. február 26-i 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) fontos lépés volt a belső vasúti piac kialakítása felé. |
| --- | --- |

(2)

A vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról ║ szóló, 2001. február 26-i 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) fontos lépés volt a belső vasúti piac kialakítása felé.

| (3) | Ahhoz, hogy a többi közlekedési móddal szemben versenyképessé váljon, a verseny előtt 2007. január 1-je óta nyitott nemzetközi és nemzeti vasúti árufuvarozási szolgáltatásoknak megfelelő minőségű vasúti infrastruktúrára van szükségük, azaz olyan infrastruktúrára, amely a kereskedelmi sebesség és a menetidő tekintetében jó feltételeket biztosít az árufuvarozási szolgáltatásnyújtáshoz, és megbízható, azaz a ténylegesen nyújtott szolgáltatás megfelel a vasúti üzemeltetőkkel aláírt szerződéses kötelezettségvállalásoknak. |
| --- | --- |

(3)

Ahhoz, hogy a többi közlekedési móddal szemben versenyképessé váljon, a verseny előtt 2007. január 1-je óta nyitott nemzetközi és nemzeti vasúti árufuvarozási szolgáltatásoknak megfelelő minőségű vasúti infrastruktúrára van szükségük, azaz olyan infrastruktúrára, amely a kereskedelmi sebesség és a menetidő tekintetében jó feltételeket biztosít az árufuvarozási szolgáltatásnyújtáshoz, és megbízható, azaz a ténylegesen nyújtott szolgáltatás megfelel a vasúti üzemeltetőkkel aláírt szerződéses kötelezettségvállalásoknak.

| (4) | Bár a vasúti teherfuvarozás liberalizációja lehetővé tette az új üzemeltetők számára a hálózatba való belépést, a piaci mechanizmusok nem elégségesek a vasúti teherfuvarozás megszervezéséhez, szabályozásához és biztosításához. Az optimalizáció és a megbízhatóság biztosítása különösen a pályahálózat-működtetők közötti együttműködési és vasútvonal-elosztási eljárások megerősítését foglalja magában. |
| --- | --- |

(4)

Bár a vasúti teherfuvarozás liberalizációja lehetővé tette az új üzemeltetők számára a hálózatba való belépést, a piaci mechanizmusok nem elégségesek a vasúti teherfuvarozás megszervezéséhez, szabályozásához és biztosításához. Az optimalizáció és a megbízhatóság biztosítása különösen a pályahálózat-működtetők közötti együttműködési és vasútvonal-elosztási eljárások megerősítését foglalja magában.

| (5) | 2008. április 7-i ║ ülésén a Tanács arra a következtetésre jutott, hogy az infrastruktúra hatékony felhasználására kell törekedni, és adott esetben európai és nemzeti szinten hozott intézkedésekkel – többek között jogi szabályozással – javítani kell a vasúti infrastruktúra kapacitását. |
| --- | --- |

(5)

2008. április 7-i ║ ülésén a Tanács arra a következtetésre jutott, hogy az infrastruktúra hatékony felhasználására kell törekedni, és adott esetben európai és nemzeti szinten hozott intézkedésekkel – többek között jogi szabályozással – javítani kell a vasúti infrastruktúra kapacitását.

| (6) | Ebben az összefüggésben javítana az infrastruktúra-használati feltételeken, ha létrejönne a versenyképes árufuvarozást szolgáló vasúti hálózat, megfelelő feltételeket biztosítva az áruszállító vonatok közlekedéséhez, és lehetővé téve, hogy ez utóbbiak nehézségek nélkül jussanak át az egyik nemzeti hálózatról a másikra. |
| --- | --- |

(6)

Ebben az összefüggésben javítana az infrastruktúra-használati feltételeken, ha létrejönne a versenyképes árufuvarozást szolgáló vasúti hálózat, megfelelő feltételeket biztosítva az áruszállító vonatok közlekedéséhez, és lehetővé téve, hogy ez utóbbiak nehézségek nélkül jussanak át az egyik nemzeti hálózatról a másikra.

| (7) | A versenyképes vasúti árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózat létrehozásával kapcsolatban a vasúti infrastruktúra vonatkozásában már elindult kezdeményezések arra utalnak, hogy az árufuvarozási piac egy vagy több jól meghatározott szegmensének speciális szükségleteit kielégítő nemzetközi folyosók létrehozása a legmegfelelőbb módszer. |
| --- | --- |

(7)

A versenyképes vasúti árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózat létrehozásával kapcsolatban a vasúti infrastruktúra vonatkozásában már elindult kezdeményezések arra utalnak, hogy az árufuvarozási piac egy vagy több jól meghatározott szegmensének speciális szükségleteit kielégítő nemzetközi folyosók létrehozása a legmegfelelőbb módszer.

| (8) | A versenyképes vasúti árufuvarozást szolgáló
  európai
  vasúti hálózatot a transzeurópai közlekedési hálózattal (TEN-T)
  és az európai vasúti forgalomirányítási rendszer (ERTMS) közlekedési folyosóival
  koherens egységet alkotó hálózatként indokolt létrehozni. Ennek érdekében a
  hálózatok
  fejlesztését össze kell hangolni, a vasúti árufuvarozás céljára szolgáló nemzetközi folyosókat pedig integrálni kell a TEN-T
  és ERTMS
  meglévő
  folyosóival
  . Ezen túlmenően az említett árufuvarozási folyosókkal kapcsolatban közösségi szinten
  harmonizált
  szabályokat kell kidolgozni. Adott esetben az említett folyosók létrehozásához a TEN-T program
  , többek között a kutatási és a Marco Polo programok valamint az egyéb közösségi források és más európai politikák és források, mint a Kohéziós Alap
  keretében pénzügyi támogatást lehet nyújtani. |
| --- | --- |

(8)

A versenyképes vasúti árufuvarozást szolgáló
  európai
  vasúti hálózatot a transzeurópai közlekedési hálózattal (TEN-T)
  és az európai vasúti forgalomirányítási rendszer (ERTMS) közlekedési folyosóival
  koherens egységet alkotó hálózatként indokolt létrehozni. Ennek érdekében a
  hálózatok
  fejlesztését össze kell hangolni, a vasúti árufuvarozás céljára szolgáló nemzetközi folyosókat pedig integrálni kell a TEN-T
  és ERTMS
  meglévő
  folyosóival
  . Ezen túlmenően az említett árufuvarozási folyosókkal kapcsolatban közösségi szinten
  harmonizált
  szabályokat kell kidolgozni. Adott esetben az említett folyosók létrehozásához a TEN-T program
  , többek között a kutatási és a Marco Polo programok valamint az egyéb közösségi források és más európai politikák és források, mint a Kohéziós Alap
  keretében pénzügyi támogatást lehet nyújtani.

| (9) | Az árufuvarozási folyosók létrehozása során a harmadik országok vasúti infrastruktúrájával való összekapcsolódások javításának biztosítása céljából figyelembe kell venni, hogy milyen nagy jelentőséggel bír a TEN-T hálózatnak az európai szomszédsági politika országaira történő tervezett kibővítése. |
| --- | --- |

(9)

Az árufuvarozási folyosók létrehozása során a harmadik országok vasúti infrastruktúrájával való összekapcsolódások javításának biztosítása céljából figyelembe kell venni, hogy milyen nagy jelentőséggel bír a TEN-T hálózatnak az európai szomszédsági politika országaira történő tervezett kibővítése.

| (10) | Indokolt az árufuvarozási folyosó keretében megfelelően koordinálni az érintett tagállamok és pályahálózat-működtetők közötti együttműködést,
  jobban és
  a
  szükséges mértékben könnyíteni a
  vasúti árufuvarozási
  forgalmat
  , a többi közlekedési móddal hatékony és kellő mértékű kapcsolatot kialakítani
  egy hatékony, integrált áruszállítási hálózat kialakítása érdekében,
  és a vasúti árufuvarozásban érdekelt szolgáltatók közötti verseny fejlődését ösztönző feltételeket biztosítani. |
| --- | --- |

(10)

Indokolt az árufuvarozási folyosó keretében megfelelően koordinálni az érintett tagállamok és pályahálózat-működtetők közötti együttműködést,
  jobban és
  a
  szükséges mértékben könnyíteni a
  vasúti árufuvarozási
  forgalmat
  , a többi közlekedési móddal hatékony és kellő mértékű kapcsolatot kialakítani
  egy hatékony, integrált áruszállítási hálózat kialakítása érdekében,
  és a vasúti árufuvarozásban érdekelt szolgáltatók közötti verseny fejlődését ösztönző feltételeket biztosítani.

| (11) | Az árufuvarozási folyosók létrehozásának a pályahálózat-működtetőkkel konzultáló tagállamok javaslatain kell alapulnia. Ezt egy későbbi szakaszban
  átlátható kritériumok alapján és átlátható eljárást követően
  európai
  szinten indokolt ▐ jóváhagyni
  . Az árufuvarozási folyosók létrehozásának kritériumait
  úgy
  kell meghatározni
  , hogy az ▐ a tagállamok és a pályahálózat-működtetők
  specifikus szükségleteihez igazodjék, azaz
  elegendő mozgástér maradjon ▐ intézkedések meghozatalára. |
| --- | --- |

(11)

Az árufuvarozási folyosók létrehozásának a pályahálózat-működtetőkkel konzultáló tagállamok javaslatain kell alapulnia. Ezt egy későbbi szakaszban
  átlátható kritériumok alapján és átlátható eljárást követően
  európai
  szinten indokolt ▐ jóváhagyni
  . Az árufuvarozási folyosók létrehozásának kritériumait
  úgy
  kell meghatározni
  , hogy az ▐ a tagállamok és a pályahálózat-működtetők
  specifikus szükségleteihez igazodjék, azaz
  elegendő mozgástér maradjon ▐ intézkedések meghozatalára.

| (12) | A tagállamok
  , a pályahálózat-működtetők
  és a
  vasúttársaságok
  közötti koordináció ösztönzése érdekében minden árufuvarozási folyosó esetében létre kell hozni az adott árufuvarozási folyosón érdekeltséggel rendelkező különböző pályahálózat-működtetőkből álló irányító szervet. |
| --- | --- |

(12)

A tagállamok
  , a pályahálózat-működtetők
  és a
  vasúttársaságok
  közötti koordináció ösztönzése érdekében minden árufuvarozási folyosó esetében létre kell hozni az adott árufuvarozási folyosón érdekeltséggel rendelkező különböző pályahálózat-működtetőkből álló irányító szervet.

| (13) | A piaci igények kellő figyelembevétele érdekében az árufuvarozási folyosók kialakításának részleteit egy olyan végrehajtási terv formájában kell előterjeszteni, amely tartalmazza a vasúti árufuvarozás teljesítményének javításához szükséges fellépések meghatározását és végrehajtási ütemtervét. Ezenkívül indokolt
  az irányítási szerv által
  meghatározott megfelelő
  eljárásokkal összhangban
  ,
  az összes vasúttársaság bevonásával történő
  rendszeres konzultációk segítségével meggyőződni arról, hogy az adott árufuvarozási folyosó kialakítása érdekében tervezett vagy megvalósított fellépések megfelelnek-e
  a piac
  igényeinek vagy elvárásainak. |
| --- | --- |

(13)

A piaci igények kellő figyelembevétele érdekében az árufuvarozási folyosók kialakításának részleteit egy olyan végrehajtási terv formájában kell előterjeszteni, amely tartalmazza a vasúti árufuvarozás teljesítményének javításához szükséges fellépések meghatározását és végrehajtási ütemtervét. Ezenkívül indokolt
  az irányítási szerv által
  meghatározott megfelelő
  eljárásokkal összhangban
  ,
  az összes vasúttársaság bevonásával történő
  rendszeres konzultációk segítségével meggyőződni arról, hogy az adott árufuvarozási folyosó kialakítása érdekében tervezett vagy megvalósított fellépések megfelelnek-e
  a piac
  igényeinek vagy elvárásainak.

| (14) | Az árufuvarozási folyosó vonalán rendelkezésre álló infrastruktúrakapacitás egységességének és folytonosságának biztosításához össze kell hangolni az érintett tagállamok
  , pályahálózat-működtetők
  és
  vasúttársaságok, illetve adott esetben a tagállamok és harmadik országok
  által az árufuvarozási folyosón végrehajtott beruházásokat és azokat az árufuvarozási folyosó szükségleteinek megfelelő logika szerint kell tervezni. A folyosót potenciálisan felhasználni kívánó
  vasúttársaságok
  tájékoztatására a folyosók kialakításának ütemtervét közzé kell tenni. Indokolt, hogy ebben szerepeljenek az átjárható rendszerek fejlesztésével és a vonatok kapacitásának növelésével kapcsolatos beavatkozási tervek. |
| --- | --- |

(14)

Az árufuvarozási folyosó vonalán rendelkezésre álló infrastruktúrakapacitás egységességének és folytonosságának biztosításához össze kell hangolni az érintett tagállamok
  , pályahálózat-működtetők
  és
  vasúttársaságok, illetve adott esetben a tagállamok és harmadik országok
  által az árufuvarozási folyosón végrehajtott beruházásokat és azokat az árufuvarozási folyosó szükségleteinek megfelelő logika szerint kell tervezni. A folyosót potenciálisan felhasználni kívánó
  vasúttársaságok
  tájékoztatására a folyosók kialakításának ütemtervét közzé kell tenni. Indokolt, hogy ebben szerepeljenek az átjárható rendszerek fejlesztésével és a vonatok kapacitásának növelésével kapcsolatos beavatkozási tervek.

| (15) | Ugyanezen okból az árufuvarozási folyosón célszerű összehangolni a vasúti infrastruktúra kapacitását gyakran nagyon nagy mértékben befolyásoló jelentősebb karbantartási munkákat, és ezekről rendszeresen frissített értesítést indokolt közzétenni. |
| --- | --- |

(15)

Ugyanezen okból az árufuvarozási folyosón célszerű összehangolni a vasúti infrastruktúra kapacitását gyakran nagyon nagy mértékben befolyásoló jelentősebb karbantartási munkákat, és ezekről rendszeresen frissített értesítést indokolt közzétenni.

| (16) | A Közösségben megvalósuló vasúti árufuvarozás fejlődésének ösztönzése érdekében az intermodális árufuvarozási szolgáltatások fejlesztését célzó infrastruktúrák és rendszerek létrehozására is szükség van. |
| --- | --- |

(16)

A Közösségben megvalósuló vasúti árufuvarozás fejlődésének ösztönzése érdekében az intermodális árufuvarozási szolgáltatások fejlesztését célzó infrastruktúrák és rendszerek létrehozására is szükség van.

| (17) | Az érintett tagállamok és az árufuvarozási folyosót érintő biztonsági kérdésekben illetékes nemzeti hatóságok megállapodásokat köthetnek egyrészt a járművek, másrészt pedig a mozdonyvezetők kölcsönös elismeréséről. Az adott árufuvarozási folyosóval kapcsolatban érintett tagállamok biztonságért felelős hatóságainak az említett megállapodások végrehajtása érdekében együttműködésre kell lépniük. |
| --- | --- |

(17)

Az érintett tagállamok és az árufuvarozási folyosót érintő biztonsági kérdésekben illetékes nemzeti hatóságok megállapodásokat köthetnek egyrészt a járművek, másrészt pedig a mozdonyvezetők kölcsönös elismeréséről. Az adott árufuvarozási folyosóval kapcsolatban érintett tagállamok biztonságért felelős hatóságainak az említett megállapodások végrehajtása érdekében együttműködésre kell lépniük.

| (18) | A nemzetközi árufuvarozási szolgáltatások céljára benyújtott infrastruktúra-kapacitás iránti kérelmek kezelése céljából minden árufuvarozási folyosó esetében célszerű egyablakos rendszert létrehozni. Ehhez indokolt a már meglévő kezdeményezésekre támaszkodni, különös tekintettel a RailNetEurope által megvalósított kezdeményezésekre, mely utóbbi szervezet gondoskodik a pályahálózat-működtetők tevékenységének összehangolásáról és bizonyos szolgáltatásokat biztosít a nemzetközi árufuvarozóknak. |
| --- | --- |

(18)

A nemzetközi árufuvarozási szolgáltatások céljára benyújtott infrastruktúra-kapacitás iránti kérelmek kezelése céljából minden árufuvarozási folyosó esetében célszerű egyablakos rendszert létrehozni. Ehhez indokolt a már meglévő kezdeményezésekre támaszkodni, különös tekintettel a RailNetEurope által megvalósított kezdeményezésekre, mely utóbbi szervezet gondoskodik a pályahálózat-működtetők tevékenységének összehangolásáról és bizonyos szolgáltatásokat biztosít a nemzetközi árufuvarozóknak.

| (19) | Tekintettel az eltérő típusú forgalom menetrendjének meghatározására jellemző eltérő tervidőszakokra, kívánatos ügyelni arra, hogy az árufuvarozási célú infrastruktúra-kapacitás iránti
  kérelmek kompatibilisek legyenek
  a személyszállítási célú
  kérelmekkel
  , különösen figyelembe véve azok külön-külön vizsgált társadalmi-gazdasági értékét. Az infrastruktúrahasználati díjnak az odaítélt menetvonal minősége és megbízhatósága függvényében indokolt változnia. |
| --- | --- |

(19)

Tekintettel az eltérő típusú forgalom menetrendjének meghatározására jellemző eltérő tervidőszakokra, kívánatos ügyelni arra, hogy az árufuvarozási célú infrastruktúra-kapacitás iránti
  kérelmek kompatibilisek legyenek
  a személyszállítási célú
  kérelmekkel
  , különösen figyelembe véve azok külön-külön vizsgált társadalmi-gazdasági értékét. Az infrastruktúrahasználati díjnak az odaítélt menetvonal minősége és megbízhatósága függvényében indokolt változnia.

| (20) | A szállítás időtartamára és a pontosságra érzékeny árukat szállító vonatoknak a forgalom fennakadása esetén
  az irányítási szerv által meghatározott módon
  kellő elsőbbséget célszerű élvezniük. |
| --- | --- |

(20)

A szállítás időtartamára és a pontosságra érzékeny árukat szállító vonatoknak a forgalom fennakadása esetén
  az irányítási szerv által meghatározott módon
  kellő elsőbbséget célszerű élvezniük.

| (21) | Az adott árufuvarozási folyosón vasúti árufuvarozási szolgáltatásokat biztosító gazdasági szereplők közötti verseny kialakulásának biztosítása érdekében ▐ a vasúttársaságokon vagy azok csoportosulásán kívüli egyéb kérelmezők
  benyújthatják
  az infrastruktúra-kapacitás iránti
  kérelmeket
  . |
| --- | --- |

(21)

Az adott árufuvarozási folyosón vasúti árufuvarozási szolgáltatásokat biztosító gazdasági szereplők közötti verseny kialakulásának biztosítása érdekében ▐ a vasúttársaságokon vagy azok csoportosulásán kívüli egyéb kérelmezők
  benyújthatják
  az infrastruktúra-kapacitás iránti
  kérelmeket
  .

| (22) | Az árufuvarozási folyosó irányításának optimalizálása és a nemzetközi vasúti árufuvarozási szolgáltatások kevesebb akadályba ütköző működésének és jobb teljesítményének biztosítása érdekében ügyelni kell az árufuvarozási folyosó különböző hálózatain eloszló vasúti forgalom ellenőrzéséért felelős szervek megfelelő koordinációjára. A vasúti infrastruktúra megfelelőbb felhasználásának biztosítása érdekében össze kell hangolni ezen infrastruktúráknak és az árufuvarozási folyosó vonalán elhelyezkedő stratégiai jelentőségű termináloknak az irányítását. |
| --- | --- |

(22)

Az árufuvarozási folyosó irányításának optimalizálása és a nemzetközi vasúti árufuvarozási szolgáltatások kevesebb akadályba ütköző működésének és jobb teljesítményének biztosítása érdekében ügyelni kell az árufuvarozási folyosó különböző hálózatain eloszló vasúti forgalom ellenőrzéséért felelős szervek megfelelő koordinációjára. A vasúti infrastruktúra megfelelőbb felhasználásának biztosítása érdekében össze kell hangolni ezen infrastruktúráknak és az árufuvarozási folyosó vonalán elhelyezkedő stratégiai jelentőségű termináloknak az irányítását.

| (23) | Az árufuvarozási folyosó valamennyi főbb infrastruktúrájának használatával kapcsolatos információkhoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében, illetve az ezen infrastruktúrákhoz való megkülönböztetéstől mentes hozzáférés biztosítása érdekében, kívánatos a nemzetközi vasúti árufuvarozási szolgáltatásokban érdekelt valamennyi gazdasági szereplő rendelkezésére bocsátani a fent említett információkat tartalmazó használati feltételeket. |
| --- | --- |

(23)

Az árufuvarozási folyosó valamennyi főbb infrastruktúrájának használatával kapcsolatos információkhoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében, illetve az ezen infrastruktúrákhoz való megkülönböztetéstől mentes hozzáférés biztosítása érdekében, kívánatos a nemzetközi vasúti árufuvarozási szolgáltatásokban érdekelt valamennyi gazdasági szereplő rendelkezésére bocsátani a fent említett információkat tartalmazó használati feltételeket.

| (24) | Az árufuvarozási folyosó létrehozását célzó fellépések előnyeinek objektív értékelésének és a fellépések hatékony nyomon követésének lehetővé tétele érdekében ki kell dolgozni és rendszeresen közzé kell tenni az árufuvarozási folyosó teljes hosszán nyújtott szolgáltatást leíró teljesítménymutatókat.
  A teljesítménymutatók meghatározását a vasúti teherfuvarozási szolgáltatásokat nyújtó vagy igénybe vevő érintett felekkel történő konzultációt követően kell kialakítani.


  ▐ |
| --- | --- |

(24)

Az árufuvarozási folyosó létrehozását célzó fellépések előnyeinek objektív értékelésének és a fellépések hatékony nyomon követésének lehetővé tétele érdekében ki kell dolgozni és rendszeresen közzé kell tenni az árufuvarozási folyosó teljes hosszán nyújtott szolgáltatást leíró teljesítménymutatókat.
  A teljesítménymutatók meghatározását a vasúti teherfuvarozási szolgáltatásokat nyújtó vagy igénybe vevő érintett felekkel történő konzultációt követően kell kialakítani.

▐

| (25) | Mivel e rendelet célját – nevezetesen a versenyképes vasúti árufuvarozást szolgáló, árufuvarozási folyosókból álló európai vasúti hálózat kialakítását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az léptéke és hatásai miatt közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban ez a rendelet nem lép túl azon, ami a fenti célkitűzés eléréséhez szükséges. |
| --- | --- |

(25)

Mivel e rendelet célját – nevezetesen a versenyképes vasúti árufuvarozást szolgáló, árufuvarozási folyosókból álló európai vasúti hálózat kialakítását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az léptéke és hatásai miatt közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban ez a rendelet nem lép túl azon, ami a fenti célkitűzés eléréséhez szükséges.

| (26) | Indokolt a beruházások koordinálása, a kapacitáskezelés és a forgalomirányítás tekintetében olyan, méltányos szabályokat bevezetni, amelyek egy nemzetközi vasúti folyosó keretében a vasúti árufuvarozók számára minőségi szolgáltatás nyújtását vállaló pályahálózat-működtetők közötti együttműködésen alapulnak. |
| --- | --- |

(26)

Indokolt a beruházások koordinálása, a kapacitáskezelés és a forgalomirányítás tekintetében olyan, méltányos szabályokat bevezetni, amelyek egy nemzetközi vasúti folyosó keretében a vasúti árufuvarozók számára minőségi szolgáltatás nyújtását vállaló pályahálózat-működtetők közötti együttműködésen alapulnak.

| (27) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (5) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(27)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (5) összhangban kell elfogadni.

| (28) | A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy az e rendelet végrehajtásához szükséges feltételeket és kritériumokat megállapítsa. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és a rendelet új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítése által annak nem alapvető fontosságú elemei módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy az e rendelet végrehajtásához szükséges feltételeket és kritériumokat megállapítsa. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és a rendelet új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítése által annak nem alapvető fontosságú elemei módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

| (29) | E rendelet a más szállítási módokhoz viszonyítva a vasúti árufuvarozás hatékonyságát szeretné növelni, de ezt a célkitűzést politikai fellépés és a tagállamok (és az Európai Unió) pénzügyi bevonása révén is követni kell. Biztosítani kell a tagállamok között a legmagasabb szinten folytatott együttműködést, az árufuvarozási folyosók leghatékonyabb működésének szavatolása érdekében. Az infrastruktúrát és az ERTMS-hez hasonló technikai rendszereket illető pénzügyi kötelezettségvállalásnak a vasúti árufuvarozási kapacitás és hatékonyság növelésére kell törekednie, e rendelet céljával párhuzamosan, |
| --- | --- |

(29)

E rendelet a más szállítási módokhoz viszonyítva a vasúti árufuvarozás hatékonyságát szeretné növelni, de ezt a célkitűzést politikai fellépés és a tagállamok (és az Európai Unió) pénzügyi bevonása révén is követni kell. Biztosítani kell a tagállamok között a legmagasabb szinten folytatott együttműködést, az árufuvarozási folyosók leghatékonyabb működésének szavatolása érdekében. Az infrastruktúrát és az ERTMS-hez hasonló technikai rendszereket illető pénzügyi kötelezettségvállalásnak a vasúti árufuvarozási kapacitás és hatékonyság növelésére kell törekednie, e rendelet céljával párhuzamosan,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RÉSZ

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a rendelet a versenyképes árufuvarozást szolgáló ▐ nemzetközi vasúti
  folyosókban
  (║ árufuvarozási folyosók) a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózat létrehozásának és megszervezésének szabályait határozza meg. Megállapítja az árufuvarozási folyosók kiválasztásával és megszervezésével kapcsolatos szabályokat, valamint a beruházások tervezésével, a kapacitás kezelésével és a forgalom irányításával kapcsolatos
  együttműködési
  alapelveket.

(2)   Ez a rendelet a belföldi és a nemzetközi vasúti szolgáltatásokat lehetővé tevő vasúti infrastruktúra kezelésére és használatára vonatkozik, kivéve az alábbiakéra:

| a) | a vasúti infrastruktúrán üzemelő személyszállítási szolgáltatások számára fenntartott különálló helyi és regionális hálózatok
  , az árufuvarozási folyosó egyes részein működtetett szolgáltatások kivételével
  ; |
| --- | --- |

a)

a vasúti infrastruktúrán üzemelő személyszállítási szolgáltatások számára fenntartott különálló helyi és regionális hálózatok
  , az árufuvarozási folyosó egyes részein működtetett szolgáltatások kivételével
  ;

| b) | a kizárólag városi és városkörnyéki személyszállításra fenntartott hálózatok; |
| --- | --- |

b)

a kizárólag városi és városkörnyéki személyszállításra fenntartott hálózatok;

| c) | a kizárólag egy, a közösségi vasutak fejlesztéséről szóló, 1991. július 29-i 91/440/EGK tanácsi irányelv (6) hatályán kívül eső vasúttársaság által regionális vasúti áruszállításra használt regionális hálózatok, amíg másik kérelmező nem igényel kapacitást a hálózaton; |
| --- | --- |

c)

a kizárólag egy, a közösségi vasutak fejlesztéséről szóló, 1991. július 29-i 91/440/EGK tanácsi irányelv (6) hatályán kívül eső vasúttársaság által regionális vasúti áruszállításra használt regionális hálózatok, amíg másik kérelmező nem igényel kapacitást a hálózaton;

| d) | azon magántulajdonban levő vasúti infrastruktúra, amelyet kizárólag az infrastruktúra tulajdonosa használ saját árufuvarozási tevékenységére. |
| --- | --- |

d)

azon magántulajdonban levő vasúti infrastruktúra, amelyet kizárólag az infrastruktúra tulajdonosa használ saját árufuvarozási tevékenységére.

2. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   E rendelet alkalmazásában a 2001/14/EK irányelv 2. cikkében megállapított fogalom-meghatározások érvényesek.

(2)   Az (1) bekezdésben említett fogalom-meghatározásokon kívül a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

a)   „árufuvarozási folyosó”: a tagállamok és adott esetben európai harmadik országok területén elhelyezkedő vasútvonalak olyan halmaza, amely két vagy több stratégiai jelentőségű terminált köt össze, ▐ és amely egy főútvonalból, valamint alternatív útvonalakból és az ezeket összekötő vonalakból, továbbá az árufuvarozási terminálokban, a rendező pályaudvarokon és a vonat-összeállító állomásokon található vasúti infrastruktúrákból és kapcsolódó berendezéseikből, valamint a fent említett elemeket összekötő vonalakból áll,
  beleértve a 2001/14/EK irányelv II. mellékletében előírt valamennyi vasúthoz kapcsolódó szolgáltatást
  ;

b)   „végrehajtási terv”: az érintett felek által annak érdekében végrehajtani kívánt stratégiát, fellépéseket és eszközöket bemutató dokumentum, hogy egy adott időszak alatt kidolgozzák az árufuvarozási folyosó létrehozásához szükséges és elégséges fellépéseket;

c)   „jelentős karbantartási munkák”: a vonatoknak az árufuvarozási folyosón való közlekedéséhez szükséges vasúti infrastruktúrát és berendezéseket érintő
  , legalább egy évvel korábban eltervezett
  olyan beavatkozás vagy javítás, amely a 2001/14/EK irányelv 28. cikke szerinti infrastruktúra-kapacitás korlátozásával jár;

d)   „terminál”: az árufuvarozási folyosó mentén elhelyezkedő létesítmény, amelyet kifejezetten az árufuvarozó vonatok által szállított áruk kirakodásának és/vagy berakodásának lehetővé tétele érdekében és a vasúti árufuvarozási szolgáltatásoknak a közúti, tengeri, folyami és légi szolgáltatásokkal való integrálása céljára, illetve az áruszállító vonatok összeállítására vagy összetételének módosítására alakítottak ki;

e)   „stratégiai jelentőségű terminál”: az adott árufuvarozási folyosón elhelyezkedő, minden kérelmező előtt nyitott terminál, amely az árufuvarozási folyosó teljes hosszán megvalósuló vasúti árufuvarozásban
  már
  jelentős szerepet
  tölt be vagy várhatóan fog betölteni
  ;

f)   „egyablakos rendszer”: az árufuvarozási folyosó
  valamennyi pályahálózat-működtetője
  által létrehozott közös fórum, amely lehetővé teszi a kérelmezőknek, hogy ▐ kérelmezzenek menetvonalat egy legalább egy határt keresztező útvonalra.

II.   FEJEZET

A VERSENYKÉPES ÁRUFUVAROZÁST SZOLGÁLÓ EURÓPAI VASÚTI HÁLÓZAT LÉTREHOZÁSA ÉS IRÁNYÍTÁSA

3. cikk

Az árufuvarozási folyosók kiválasztása

(1)   Az árufuvarozási folyosó
  legalább két tagállamot köt össze, és lehetővé teszi a
  nemzetközi és belföldi vasúti árufuvarozási szolgáltatások üzemeltetését ▐. Az árufuvarozási folyosó a következő jellemzőkkel rendelkezik:

| a) | része a TEN-T-nek
  , vagy legalább kompatibilis a TEN-T-vel, vagy adott esetben az ERTMS folyosókkal. Szükség esetén a TEN-T-hez nem tartozó, jelentős, vagy feltételezhetően jelentős árufuvarozási forgalommal rendelkező szakaszok a folyosó részeit képezhetik
  ; |
| --- | --- |

a)

része a TEN-T-nek
  , vagy legalább kompatibilis a TEN-T-vel, vagy adott esetben az ERTMS folyosókkal. Szükség esetén a TEN-T-hez nem tartozó, jelentős, vagy feltételezhetően jelentős árufuvarozási forgalommal rendelkező szakaszok a folyosó részeit képezhetik
  ;

| b) | a vasúti árufuvarozási forgalom jelentős mértékű növekedését teszi lehetővé
  , és figyelembe veszi a főbb kereskedelmi és áruforgalmakat
  ; |
| --- | --- |

b)

a vasúti árufuvarozási forgalom jelentős mértékű növekedését teszi lehetővé
  , és figyelembe veszi a főbb kereskedelmi és áruforgalmakat
  ;

| c) | létrehozása társadalmi-gazdasági elemzés alapján indokolt. Az elemzésbe beletartoznak a szállítási rendszer azon elemeire gyakorolt hatások, amelyek esetében az árufuvarozási folyosó infrastruktúra-kapacitásának odaítélése jelentősen befolyásolja az áru- és személyszállítást. Beletartozik továbbá a külső költségek tekintetében jelentkező főbb hatások elemzése; |
| --- | --- |

c)

létrehozása társadalmi-gazdasági elemzés alapján indokolt. Az elemzésbe beletartoznak a szállítási rendszer azon elemeire gyakorolt hatások, amelyek esetében az árufuvarozási folyosó infrastruktúra-kapacitásának odaítélése jelentősen befolyásolja az áru- és személyszállítást. Beletartozik továbbá a külső költségek tekintetében jelentkező főbb hatások elemzése;

| d) | jobb összeköttetéseket tesz lehetővé a határ menti tagállamok és a harmadik országok között; |
| --- | --- |

d)

jobb összeköttetéseket tesz lehetővé a határ menti tagállamok és a harmadik országok között;

| e) | végrehajtási terv támasztja alá. |
| --- | --- |

e)

végrehajtási terv támasztja alá.

(2)   
  Egy árufuvarozási folyosó létrehozásáról vagy módosításáról az érintett
  tagállamok
  határoznak,
  az érintett pályahálózat-működtetőkkel közösen kidolgozott
  javaslat mellékelésére irányuló szándékukról értesítik a Bizottságot
  , figyelembe véve a
  folyosót használó vagy használni szándékozó vasúttársaságok kezdeményezéseit és véleményét valamint a
  mellékletben szereplő kritériumokat.
  Az érdekelt vasúttársaságok részt vehetnek a folyamatban, amennyiben lényeges beruházások érintik őket.

(3)   Az árufuvarozási folyosók létrehozásának részletes szabályai a következők:

| a) | ║ legkésőbb ...-ig
   (7) legalább egy-egy árufuvarozási folyosóra vonatkozó javaslatot ki kell dolgozni minden olyan tagállam területére vonatkozóan, amelynek legalább két
  közvetlen kapcsolata
  van más tagállamokkal; |
| --- | --- |

a)

║ legkésőbb ...-ig
   (7) legalább egy-egy árufuvarozási folyosóra vonatkozó javaslatot ki kell dolgozni minden olyan tagállam területére vonatkozóan, amelynek legalább két
  közvetlen kapcsolata
  van más tagállamokkal;

| b) | ║ legkésőbb ...-ig
   (8) minden tagállam területén létesíteni kell legalább
  egy árufuvarozási folyosót;


  ▐ |
| --- | --- |

b)

║ legkésőbb ...-ig
   (8) minden tagállam területén létesíteni kell legalább
  egy árufuvarozási folyosót;

▐

(4)   A Bizottság
  tudomásul veszi
  a (2) bekezdésben említett árufuvarozási folyosók létrehozására irányuló javaslatokat, és
  megvizsgálja, hogy összhangban állnak-e
  a
  melléklet értékelési kritériumaival. Ellenvetéssel élhet vagy módosításokat javasolhat, amennyiben azt helyénvalónak látja.

(5)   Az árufuvarozási folyosó európai harmadik országok vasúti hálózatának egyes szakaszait is magába foglalhatja. Ilyen esetben ezeknek a szakaszoknak kompatibilisnek kell lenniük a TEN-T politikával.

▐

(6)   Amikor két vagy több tagállam között a területükön elhelyezkedő vasúti infrastruktúrát érintő árufuvarozási folyosó létrehozásával vagy módosításával kapcsolatban véleménykülönbség áll fenn, a Bizottság az érintett tagállamok egyikének kérésére az ügyre vonatkozóan konzultál a 18. cikkben említett bizottsággal. A bizottság véleményét eljuttatják az érintett tagállamokhoz. Az érintett tagállamok a megoldás érdekében figyelembe veszik ezt a véleményt.

(7)   Az általános hatályú és e rendelet nem lényegi elemeinek módosítását célzó, a melléklet kiigazítására irányuló intézkedéseket a 18. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

4. cikk

Az árufuvarozási folyosók irányítása

(1)   Az egyazon árufuvarozási folyosóban érdekelt tagállamok együttműködnek annak érdekében, hogy a szóban forgó árufuvarozási folyosó a végrehajtási tervnek megfelelően fejlődjön. Meghatározzák az árufuvarozási folyosó általános célkitűzéseit és biztosítják, hogy a végrehajtási tervben ezek a célkitűzések szerepeljenek.

(2)   Minden egyes árufuvarozási folyosó esetében az érintett pályahálózat-működtetők létrehozzák az árufuvarozási folyosó végrehajtási tervének kidolgozásáért, megvalósításának irányításáért és frissítéséért felelős irányítási szervet.
  A folyosót használó érdekelt vasúttársaságok vagy azok csoportjai konzultatív jelleggel rendszeresen részt vesznek e szerv működésében.
  Az irányítási szerv rendszeresen beszámol tevékenységéről az érintett tagállamoknak és adott esetben a
  Bizottságnak és a
  TEN-T azon kiemelt fontosságú projektjei – a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról szóló, 1996. július 23-i 1692/96/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (9) 17a. cikkében említett – európai koordinátorainak, amelyek részei az árufuvarozási folyosónak.

(3)
     
  A tagállamok létrehozhatnak egy igazgatóságot, amely felelős az irányító szerv folyosó-végrehajtási tervének engedélyezéséért és a végrehajtás felügyeletéért. Ezen esetben az igazgatóság egyes tagjait a tagállamok illetékes hatóságai bízzák meg.

(4)   Az irányítási szerv független jogalany. Létrejöhet a 2137/85/EGK tanácsi rendelet (10) szerinti európai gazdasági egyesülés formájában és ilyen egyesülés jogállásával rendelkezik.

(5)   Az irányítási szerv tagjai kijelölik az igazgatót; az igazgató megbízatása legalább 3 évre szól.

(6)   Létrejön az árufuvarozási folyosó 9. cikkben említett stratégiai jelentőségű termináljainak
  , többek között a tengeri és belvízi kikötők
  működtetőiből és tulajdonosaiból álló munkacsoport. A munkacsoport az irányítási szerv bármely olyan javaslatáról véleményt nyilváníthat, amely közvetlen hatással van a stratégiai jelentőségű terminálok működtetésére és az azokkal kapcsolatos beruházásokra. Az irányítási szerv nem fogadhat el ezzel a véleménnyel ellentétes határozatot.

5. cikk

Az árufuvarozási folyosó létrehozását célzó intézkedések

(1)   Az irányítási szerv által jóváhagyott
  és rendszeresen kiigazított
  végrehajtási terv
  legalább
  a következőket tartalmazza:

| a) | az árufuvarozási folyosó jellemzőinek
  – többek között a szűk keresztmetszetek –
  leírása, valamint az árufuvarozási folyosó
  létrehozásának elősegítéséhez
  szükséges intézkedések végrehajtási programja; |
| --- | --- |

a)

az árufuvarozási folyosó jellemzőinek
  – többek között a szűk keresztmetszetek –
  leírása, valamint az árufuvarozási folyosó
  létrehozásának elősegítéséhez
  szükséges intézkedések végrehajtási programja;

| b) | a (2) bekezdésben említett piacelemzés főbb pontjai; |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdésben említett piacelemzés főbb pontjai;

| c) | az irányítási szervnek az árufuvarozási folyosó teljesítményével kapcsolatos célkitűzései
  és javítást célzó programja
  , a 16. cikkben említett rendelkezéseknek megfelelően
  . |
| --- | --- |

c)

az irányítási szervnek az árufuvarozási folyosó teljesítményével kapcsolatos célkitűzései
  és javítást célzó programja
  , a 16. cikkben említett rendelkezéseknek megfelelően
  .

▐

(2)   Piacelemzést kell végezni
  és azt rendszeres időközönként frissíteni kell
  . A piacelemzés az árufuvarozási folyosón és az ehhez kapcsolódó közlekedési rendszer egyes elemein tapasztalt és várt forgalmi változásokra terjed ki
  , adott esetben a végrehajtási terv fejlesztésének és kiigazításának céljából
  . A piacelemzés
  megvizsgálja az egyes forgalomtípusokat, és
  magába foglalja a 3. cikk (1) bekezdés c) pontjában említett társadalmi-gazdasági elemzés főbb elemeit
  valamint a költségekre, előnyökre illetve a hosszútávú pénzügyi hatásra vonatkozó lehetséges forgatókönyveket is
  .

(3)   Programot kell kidolgozni az árufuvarozási folyosó létrehozására és teljesítményének javítására. A program többek között tartalmazza a közös célokat, a kiválasztott műszaki megoldásokat, valamint mindazon beavatkozások ütemtervét, amelyeket a vasúti infrastruktúrán és annak berendezésein el kell végezni a 7–16. cikkben említett intézkedések összességének végrehajtásához.
  Ezen intézkedéseknek kerülniük illetve minimalizálniuk kell bármilyen, a vasúti kapacitást érintő korlátozást.

6. cikk

A kérelmezőkkel folytatott konzultáció

(1)   Az árufuvarozási folyosót potenciálisan használni kívánó kérelmezők megfelelő részvételének biztosítása érdekében az irányítási szerv konzultációs mechanizmusokat hoz létre.

(2)   Az irányítási szerv a végrehajtási terv jóváhagyását megelőzően, illetve a végrehajtási terv frissítésekor konzultál az árufuvarozási folyosó használatáért folyamodó kérelmezőkkel
  , többek között a vasúti árufuvarozókkal, személyszállítókkal, fuvaroztatókkal, szállítmányozókkal és képviseleti szerveikkel
  . Az irányítási szerv és a kérelmezők közötti nézeteltérés esetén a kérelmezők
  az ügyet
  a
  17. cikkben meghatározott felelős szabályozói testületekhez utalhatja.

III.   FEJEZET

BERUHÁZÁSOK AZ ÁRUFUVAROZÁSI FOLYOSÓN

7. cikk

A beruházások tervezése

(1)   Az irányítási szerv kidolgozza és jóváhagyja a következőket:

| a) | az árufuvarozási folyosón megvalósítandó hosszú távú, azaz legalább 10 éves időtartamra szóló infrastrukturális beruházások közös tervét; |
| --- | --- |

a)

az árufuvarozási folyosón megvalósítandó hosszú távú, azaz legalább 10 éves időtartamra szóló infrastrukturális beruházások közös tervét;

| b) | adott esetben az árufuvarozási folyosón megvalósítandó középtávú (legalább 2 évre szóló) közös beruházási tervet. |
| --- | --- |

b)

adott esetben az árufuvarozási folyosón megvalósítandó középtávú (legalább 2 évre szóló) közös beruházási tervet.

A beruházási tervek létrehozzák a folyosót alkotó vasúti infrastruktúrák és az azokhoz kapcsolódó berendezések kibővítése, felújítása vagy átalakítása érdekében tervezett projektek jegyzékét, a kapcsolódó pénzügyi szükségleteket
  és a finanszírozási forrásokat
  .

(2)   Az (1) bekezdésben említett beruházási tervek az árufuvarozási folyosó mentén elhelyezkedő átjárható rendszerek kiépítésével kapcsolatos olyan stratégiát tartalmaznak, amely megfelel a vasúti hálózatokra alkalmazandó, a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2008. június 17-i 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (átdolgozott szöveg)
   (11)
  említett alapvető átjárhatósági követelményeknek és műszaki előírásoknak. A stratégia az említett rendszerek kiépítésével kapcsolatban végzett költség-haszon elemzésre épül. A stratégia koherens egészet alkot az átjárható rendszerek kiépítésével kapcsolatos tagállami és európai tervekkel, többek között az ERTMS kiépítési tervével
  valamint a határokon átnyúló kapcsolódásokkal és adott esetben a harmadik országokkal való átjárható rendszerekkel
  .

(3)   Adott esetben a beruházási tervek feltüntetik a TEN-T program
  illetve bármely egyéb szakpolitika, alap vagy program
  keretében várható közösségi hozzájárulást és alátámasztják stratégiájuknak az említett
  programokkal
  való koherenciáját.

(4)   Az (1) bekezdésben említett beruházási tervek ezenkívül egy, az árufuvarozási folyosón közlekedő árufuvarozó vonatok kapacitásának növelésével
  azaz a beazonosított szűk keresztmetszetek eltávolításával, a meglévő infrastruktúra fejlesztésével és új infrastruktúra kialakításával
  kapcsolatos stratégiát is tartalmaznak. Ez a stratégia
  tartalmazhat
  az árufuvarozási folyosón közlekedő vonatok hosszának,
  nyomtávjának, sebességszabályozásának, vontatott rakományának
  vagy megengedett tengelyterhelésének növelésére
  irányuló intézkedéseket
  .

(5)   Az (1) bekezdésben említett beruházási terveket a 15. cikkben említett dokumentumban teszik közzé és rendszeresen frissítik. Ezek a dokumentumok az árufuvarozási folyosó végrehajtási tervének részét képezik.

8. cikk

A munkák koordinálása

Az árufuvarozási folyosó pályahálózat-működtetői
  megfelelő módon és időkereten belül, a 2001/14/EK irányelv 6. cikkében említett vonatkozó szerződéses megállapodásokat tiszteletben tartva
  összehangolják az infrastruktúra és az ahhoz kapcsolódó
  olyan
  berendezések jelentősebb karbantartási munkáinak tervezett időpontját
  , amelyek a hálózaton rendelkezésre álló kapacitást korlátoznák
  .

9. cikk

Stratégiai jelentőségű terminálok

(1)   A 4. cikk (6) bekezdésében említett munkacsoporttal egyetértésben az irányítási szerv
  integrált
  stratégiát fogad el a stratégiai jelentőségű terminálok fejlesztésével kapcsolatban, annak érdekében, hogy a terminálok
  különösen az árufuvarozási folyosók mentén intermodális csomópontokként
  meg tudjanak felelni az árufuvarozási folyosón közlekedő vasúti árufuvarozás igényeinek.
  A stratégia a regionális, helyi és országos hatóságokkal történő együttműködést; a vasúti árufuvarozási terminálok kialakítására alkalmas földterületekhez való hozzájutást, valamint az ilyen fejlesztéseket ösztönző forrásokhoz való hozzáférés megkönnyítését tartalmazza. Az irányítási szerv biztosítja azt, hogy elegendő számú terminált alakítsanak ki a a forgalom várható nagysága alapján megállapított, stratégiailag fontos helyeken.

(2)   Az irányítási szerv megteszi az említett stratégia megvalósítására alkalmas intézkedéseket. A stratégiát rendszeresen felülvizsgálja.

IV.   FEJEZET

AZ ÁRUFUVAROZÁSI FOLYOSÓ IRÁNYÍTÁSA

10. cikk

Egyablakos rendszer a nemzetközi menetvonalak iránti kérelmeknek

(1)   Az irányító szerv egyablakos rendszert alakít ki az árufuvarozási folyosó mentén
  vagy több hálózat felhasználásával
  legalább egy államhatárt átlépő árufuvarozó vonatok menetvonal iránti kérelmeinek
  elbírálására
  .

(2)   
  Az árufuvarozási folyosók egyes pályahálózat-működtetői azt a feladatot is megkaphatják, hogy az egyablakos rendszer irányítói hivatalaként is működjenek a menetvonal-kérelmezők felé.

(3)   A 17. cikkben említett, érintett ellenőrző szervek gondoskodnak arról, hogy az egyablakos rendszer átlátható és megkülönböztetéstől mentes feltételek szerint működjön.

11. cikk

Szabványos menetvonal-kategóriák az árufuvarozási folyosókon

(1)   Az irányítási szerv meghatározza
  és rendszeresen naprakésszé teszi
  az
  árufuvarozó vonatok menetvonalának
  egyes típusainak az árufuvarozási folyosó teljes vonalán érvényes osztályait. Ezeknek az osztályoknak legalább egyike magában foglal egy, az árufuvarozó vonatok menetvonalain belül
  a versenyképes szállítási időt és garantált pontosságot
  biztosító menetvonalat
  (
  könnyített
  árufuvarozás).

(2)   Az áruszállítási típusok osztályainak meghatározásához alkalmazott kritériumokat
  az irányítási szerv az árufuvarozási folyosót várhatóan használó kérelmezőkkel történő konzultációt követően fogadja el
  .

12. cikk

Az árufuvarozó vonatok számára odaítélt menetvonalak

(1)   A 2001/14/EK irányelv 20. cikke (2)
  bekezdésében említett eseteken felül, az érintett a kapacitástartalékokra vonatozó piaci igények felmérése alapján fenntartják a szükséges kapacitást. A
  pályahálózat-működtetők
  a 2001/14/EK irányelv 18. cikkében említett szolgálati menetrend évenként történő megállapítását megelőzően a ténylegesen lebonyolított korábbi árufuvarozási forgalom és az 5. cikk (2) bekezdésében említett piacelemzés alapján
  közzéteszik a
  következő évre vonatkozóan
  a könnyített nemzetközi árufuvarozás követelmények teljesítéséhez szükséges menetvonalak menetrendjét.

(2)   A pályahálózat-működtetők
  az eseti kérelmekre szolgáló kapacitástartalékok létrehozására vonatkozó szükséges igények előzetes értékelését követően, egyúttal az útidőre szolgáló vasútvonalak megfelelő minőségi szintje és
  a
  könnyített nemzetközi árufuvarozáshoz igazított menetrendek biztosításával a
  végleges szolgálati menetrenden belül kapacitástartalékot képeznek annak érdekében, hogy gyorsan és megfelelő módon választ tudjanak adni a 2001/14/EK irányelv 23. cikkében említett, kapacitás iránti eseti kérelmekre.
  ▐

▐

(3)   A vis major esetét kivéve
  a jelen cikk értelmében könnyített
  árufuvarozási művelet számára odaítélt menetvonalat a szolgálati ideje előtt kevesebb mint 3 hónappal nem lehet törölni, ha az érintett kérelmező nem járul hozzá a menetvonal törléséhez.
  A kérelmező az ügyet a szabályozó hatósághoz terjesztheti. A 2001/14/EK irányelv 27. cikke szerint A pályahálózat-működtető a vasúthálózat-használati feltételekben meghatározhatja azokat a feltételeket, amelyek szerint az elosztási eljárás prioritásainak kidolgozásakor figyelembe veszi a menetvonalak korábbi kihasználtságát.

(4)   Az árufuvarozási folyosó pályahálózat-működtetői és a 4. cikk (6) bekezdésében említett munkacsoport eljárásokat dolgoznak ki annak biztosítására, hogy
  az e cikkel összhangban álló kapacitás üzemeltetése –
  a 9. cikkben említett stratégiai jelentőségű
  terminálokhoz való hozzáférést figyelembe véve –
  optimálisan legyen összehangolva.

(5)
     
  A pályahálózat-működtetők használati feltételeikbe kötelesek egy odaítélt de végül nem használt menetvonalra vonatkozó díjat beépíteni. E díj nagyságrendjének megfelelőnek, eltérítőnek és hatékonynak kell lennie.

13. cikk

Engedélyezett kérelmezők

A 2001/14/EK irányelv 16. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a vasúttársaságokon és a vasúttársaságok nemzetközi csoportosulásain kívüli kérelmezők is kérhetnek áruszállítási célú menetvonalat, ha ez utóbbi az árufuvarozási folyosó
  számos
  szakaszát érinti.

14. cikk

Forgalomirányítás

(1)   Az árufuvarozási folyosó
  irányítási szervének javaslatát követően valamint a (2) bekezdésben említett elvek és tervek tiszteletben tartásával az árufuvarozási folyosó
  pályahálózat-működtetői kidolgozzák és a vasúthálózatnak a 2001/14/EK irányelv 3. cikkében és I. mellékletében említett használati feltételeiben közzéteszik a különböző
  vasútvonal-típusokra, különösen a késő vonatok számára elkülönített vasútvonalakra
  vonatkozó, az árufuvarozási folyosó forgalmának zavara esetén alkalmazandó elsőbbségi szabályokat.

(2)   
  Az e bekezdésben nem szabályozott csúcsforgalmi időszakok kivételével az
  (1) bekezdésben említett elsőbbségi szabályokban legalább azt elő kell írni, hogy a menetvonallal kapcsolatos elsődleges rendelkezéseket betartó,
  könnyített
  árufuvarozó szerelvényhez rendelt menetvonalat
  amennyire csak lehet, tiszteletben kell tartani, vagy legalább az összes késést kell minimálisra csökkenteni, a könnyített árufuvarozó szerelvények késésére koncentrálva. Az irányítási szerv a kérelmezőkkel egyetértésben kidolgozza és közzéteszi a következőket:

| a) | vonatszabályozásra vonatkozó elvek, amelyek azt biztosítják, hogy a könnyített árufuvarozó szerelvények a csökkentett kapacitás odaítélése tekintetében a lehető legjobb bánásmódban részesülnek, |
| --- | --- |

a)

vonatszabályozásra vonatkozó elvek, amelyek azt biztosítják, hogy a könnyített árufuvarozó szerelvények a csökkentett kapacitás odaítélése tekintetében a lehető legjobb bánásmódban részesülnek,

| b) | a folyosón történő zavar esetére, ezen elvek alapján kidolgozott készenléti tervek. |
| --- | --- |

b)

a folyosón történő zavar esetére, ezen elvek alapján kidolgozott készenléti tervek.

A tagállamok az infrastruktúra működtetőinek segítségével meghatározzák a csúcsforgalmi időszakokat a vasúthálózat-használati feltételekben. A csúcsforgalmi időszak csak munkanapokra vonatkozhat, és reggel maximum 3 óra, valamint délután maximum 3 óra lehet. A csúcsforgalmi időszak megállapításakor a regionális és távolsági személyszállítást kell figyelembe venni.

(3)   Az árufuvarozási folyosó pályahálózat-működtetői eljárásokat alakítanak ki az árufuvarozási folyosó vonalán lebonyolított forgalom irányításának összehangolására.

(4)   Az árufuvarozási folyosó pályahálózat-működtetői és a 4. cikk (6) bekezdésében említett munkacsoport eljárásokat dolgoznak ki annak biztosítására, hogy a vasúti infrastruktúra üzemeltetése és a 9. cikkben említett stratégiai jelentőségű terminálok üzemeltetése optimálisan legyen összehangolva.

15. cikk

Tájékoztatás az árufuvarozási folyosó használati feltételeiről

Az irányítási szerv a következőket tartalmazó dokumentumot dolgoz ki és tesz közzé:

| a) | a nemzeti hálózatoknak a 2001/14/EK irányelv 3. cikkében szereplő eljárással összhangban kidolgozott használati feltételeiben szereplő, az árufuvarozási folyosókkal kapcsolatos információk; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti hálózatoknak a 2001/14/EK irányelv 3. cikkében szereplő eljárással összhangban kidolgozott használati feltételeiben szereplő, az árufuvarozási folyosókkal kapcsolatos információk;

| b) | a stratégiai jelentőségű terminálok jegyzéke és jellemzői, valamint a stratégiai jelentőségű terminálok igénybevételének feltételei és módjai. |
| --- | --- |

b)

a stratégiai jelentőségű terminálok jegyzéke és jellemzői, valamint a stratégiai jelentőségű terminálok igénybevételének feltételei és módjai.

16. cikk

Szolgáltatásminőség az árufuvarozási folyosón

(1)   Az árufuvarozási folyosó pályahálózat-működtetői biztosítják a koherenciát az árufuvarozási folyosó vonalán érvényben lévő, a 2001/14/EK irányelv 11. cikkében említett teljesítményösztönző rendszerek között.
  A koherencia ellenőrzését a szabályozó szervek végzik, amelyek az ellenőrzés során a 17. cikk (1) bekezdésével összhangban együttműködnek egymással.

(2)   Az árufuvarozási folyosón nyújtott nemzetközi és belföldi árufuvarozási szolgáltatások minőségének és kapacitásának mérése céljából az irányítási szerv
  konzultál
  az árufuvarozási
  folyosót potenciálisan használni kívánó kérelmezőkkel és a vasúti áruszállítási szolgáltatások használóival az árufuvarozási
  folyosó
  teljesítménymutatóiról. Ezeket az irányítási szerv a konzultációt követően meghatározza
  és ▐ évente legalább egy alkalommal közzéteszi.

▐

17. cikk

Ellenőrző szervek

(1)   A 2001/14/EK irányelv 30. cikkében említett, az árufuvarozási folyosó vonatkozásában illetékes ellenőrző szervek együttműködnek a pályahálózat-működtetők és a kérelmezők által az árufuvarozási folyosó vonalán végrehajtott nemzetközi tevékenységek felügyelete érdekében. A szervek egymás között konzultációt folytatnak és információkat cserélnek. Adott esetben megkérik a szükséges információkat az illetékességi körükbe tartozó tagállam pályahálózat-működtetőitől.
  A nemzetközi kapacitás odaítélésében érdekelt pályahálózat-működtetők és más harmadik felek kötelesek azonnali hatállyal valamennyi, a felelősségi körükbe tartozó nemzetközi menetvonalra és kapacitásra vonatkozó információt az illetékes ellenőrző szervek számára bocsátani.

(2)   Egy kérelmezőnek a nemzetközi árufuvarozási szolgáltatásokkal kapcsolatos panasza esetén, illetve a hivatalból végzett vizsgálatok keretében az érintett ellenőrző szerv konzultációt folytat azon tagállamok ellenőrző szervével, amelyek területén a szóban forgó árufuvarozási folyosó áthalad, és határozatának meghozatala előtt ▐ megkéri a szükséges információkat. A többi ellenőrző szerv átad minden olyan információt, amelyhez az alkalmazandó nemzeti jog szerint maga is hozzáférhet. Adott esetben a panaszt befogadó vagy a hivatalból végzett vizsgálatot megindító ellenőrző szerv az érintett felekkel kapcsolatos intézkedések meghozatala érdekében átadja az ügyet az illetékes ellenőrző szervnek
  , a 2001/14/EK irányelv 30. cikkének (5) és (6) bekezdésében megállapított eljárással összhangban.

V.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

18. cikk

Bizottság

(1)   A Bizottságot egy bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

▐

(3)   E bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

▐

19. cikk

Eltérés

Adott esetben a tagállamok eltérhetnek e rendelet rendelkezéseitől. Ebből a célból az érintett tagállam az eltérés engedélyezése iránti, indokolással ellátott kérelmet nyújt be a Bizottsághoz. A Bizottság a kérelemmel kapcsolatos határozatot a 18. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően fogadja el, tekintetbe véve az eltérés engedélyezése iránti kérelmet benyújtó tagállam földrajzi elhelyezkedését, valamint a vasúti áruszállítási szolgáltatásoknak a szóban forgó tagállamban tapasztalt fejlődését.

20. cikk

A végrehajtás nyomon követése

Az érintett tagállamok az árufuvarozási folyosó létrehozását követően kétévente a közöttük megvalósuló, a 4. cikk (1) bekezdésében említett együttműködés eredményeit bemutató jelentést juttatnak el a Bizottsághoz. A Bizottság megvizsgálja a jelentést és annak eredményéről tájékoztatást küld a 18. cikkben említett bizottságnak.

21. cikk

Jelentés

E rendelet alkalmazását a Bizottság időközönként megvizsgálja. A Bizottság első alkalommal ...
   (12), ezt követően pedig háromévente jelentést küld az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

22. cikk

Felülvizsgálat

Amennyiben a TEN-T programmal kapcsolatos iránymutatásoknak az 1692/96/EK határozat 18. cikke (3) bekezdésében szereplő részletes szabályokkal összhangban történő felülvizsgálata esetében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy indokolt e rendeletet az említett iránymutatásokhoz hozzáigazítani, e rendelet módosítására irányuló javaslatot terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé.
  Ehhez hasonlóan az e rendelet értelmében hozott bizonyos határozatok magukban foglalhatják a TEN-T-iránymutatások felülvizsgálatának szükségességét.

23. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ║,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C [...], [...], [...] o.

1

(2)  HL C [...], [...], [...] o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2009. április 23-i álláspontja.

3

2009. április 23-i álláspontja

(4)  HL L 75., 2001.3.15., 29. o.

4

(5)  
  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

5

HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

(6)  HL L 237., 1991.8.24., 25. o.

6

(7)  E rendelet hatálybalépése után egy évvel.

7

E rendelet hatálybalépése után egy évvel.

(8)  E rendelet hatálybalépése után három évvel.

8

E rendelet hatálybalépése után három évvel.

(9)  
  HL L 228., 1996.9.9., 1. o.

9

HL L 228., 1996.9.9., 1. o.

(10)  HL L 199., 1985.7.31., 1. o.

10

(11)  HL L 191., 2008.7.18., 1. o.

11

(12)  Ezen rendelet hatálybalépését követő öt éven belül.

12

Ezen rendelet hatálybalépését követő öt éven belül.

2009. április 23., csütörtökMELLÉKLET

Az árufuvarozási folyosók létrehozására irányuló javaslatok értékelési kritériumai

Az árufuvarozási folyosóknak a 3. cikkben említett kiválasztására, valamint a versenyképes árufuvarozást szolgáló vasúti hálózat aktualizálására a következő kritériumok figyelembevételével kerülhet sor:

| a) | rendelkezésre áll-e az érintett tagállamok szándéknyilatkozata az árufuvarozási folyosó létrehozására vonatkozó szándékuk megerősítéséről;
  ▐ |
| --- | --- |

a)

rendelkezésre áll-e az érintett tagállamok szándéknyilatkozata az árufuvarozási folyosó létrehozására vonatkozó szándékuk megerősítéséről;

▐

| b) | amikor az árufuvarozási folyosó nyomvonala egybeesik a TEN-T egy vagy több kiemelt fontosságú projektjének (1) egy szakaszával (vagy egy ilyen szakasz valamely részével), ez a szakasz beépül-e az árufuvarozási folyosóba, kivéve ha az említett szakasz személyszállítási célú szakasz; |
| --- | --- |

b)

amikor az árufuvarozási folyosó nyomvonala egybeesik a TEN-T egy vagy több kiemelt fontosságú projektjének (1) egy szakaszával (vagy egy ilyen szakasz valamely részével), ez a szakasz beépül-e az árufuvarozási folyosóba, kivéve ha az említett szakasz személyszállítási célú szakasz;

| c) | a javasolt árufuvarozási folyosó áthalad-e legalább három tagállam területén, illetőleg – ha a javasolt árufuvarozási folyosó által kiszolgált vasúti csomópontok közötti távolság meghaladja az 500 kilométert – legalább két tagállam területén; |
| --- | --- |

c)

a javasolt árufuvarozási folyosó áthalad-e legalább három tagállam területén, illetőleg – ha a javasolt árufuvarozási folyosó által kiszolgált vasúti csomópontok közötti távolság meghaladja az 500 kilométert – legalább két tagállam területén;

| d) | az árufuvarozási folyosó gazdasági megvalósíthatósága és társadalmi-gazdasági haszna; |
| --- | --- |

d)

az árufuvarozási folyosó gazdasági megvalósíthatósága és társadalmi-gazdasági haszna;

| e) | a tagállamok által javasolt árufuvarozási folyosók koherens egészet alkotnak-e ahhoz, hogy létrejöhessen a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózat; |
| --- | --- |

e)

a tagállamok által javasolt árufuvarozási folyosók koherens egészet alkotnak-e ahhoz, hogy létrejöhessen a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózat;

| f) | a javasolt folyosók koherens egészet alkotnak-e a már létező olyan európai vasúti hálózatokkal, mint az ERTMS-folyosók és a RailNetEurope által meghatározott folyosók; |
| --- | --- |

f)

a javasolt folyosók koherens egészet alkotnak-e a már létező olyan európai vasúti hálózatokkal, mint az ERTMS-folyosók és a RailNetEurope által meghatározott folyosók;

| g) | megfelelő-e a többi közlekedési móddal való összekapcsolódás, többek között a tengeri kikötőkben és a szárazföld belsejében elhelyezkedő stratégiai jelentőségű terminálok megfelelő hálózatának köszönhetően; |
| --- | --- |

g)

megfelelő-e a többi közlekedési móddal való összekapcsolódás, többek között a tengeri kikötőkben és a szárazföld belsejében elhelyezkedő stratégiai jelentőségű terminálok megfelelő hálózatának köszönhetően;

| h) | milyen megközelítést javasolnak a 4–16. cikkben szereplő rendelkezések végrehajtása érdekében. |
| --- | --- |

h)

milyen megközelítést javasolnak a 4–16. cikkben szereplő rendelkezések végrehajtása érdekében.

---

(1)  A kiemelt fontosságú projekteket lásd az 1692/96/EK bizottsági határozat III. mellékletében.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/368 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/368

---

2009. április 23., csütörtökA határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok ***I

P6_TA(2009)0286

Az Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0414 – C6-0257/2008 – 2008/0142(COD))

2010/C 184 E/73

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0414),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0257/2008),

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapról szóló véleményére,

tekintettel eljárási szabályzata 51. és 35. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Jogi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A6-0233/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2009. április 23., csütörtökP6_TC1-COD(2008)0142

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 23-án került elfogadásra a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára ║,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően (3),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárással összhangban (4),

mivel:

| (1) | A Szerződés 152. cikkének (1) bekezdésével összhangban valamennyi közösségi politika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét. Ez azt jelenti, hogy biztosítani kell az emberi egészség magas szintű védelmét akkor is, ha a Közösség a Szerződés más rendelkezéseivel összhangban jár el. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 152. cikkének (1) bekezdésével összhangban valamennyi közösségi politika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét. Ez azt jelenti, hogy biztosítani kell az emberi egészség magas szintű védelmét akkor is, ha a Közösség a Szerződés más rendelkezéseivel összhangban jár el.

| (2) | Mivel a Szerződés 95. cikke, mint jogalap alkalmazásának feltételei teljesülnek, a Közösség akkor is erre a jogalapra támaszkodik, ha a közegészség védelme döntő tényező a meghozott döntésekben; ebben a tekintetben a Szerződés 95. cikkének (3) bekezdése kifejezetten előírja, hogy ▐ biztosítani kell az emberi egészség védelmének magas szintjét, különös figyelemmel a tudományos tényeken alapuló új fejleményekre. |
| --- | --- |

(2)

Mivel a Szerződés 95. cikke, mint jogalap alkalmazásának feltételei teljesülnek, a Közösség akkor is erre a jogalapra támaszkodik, ha a közegészség védelme döntő tényező a meghozott döntésekben; ebben a tekintetben a Szerződés 95. cikkének (3) bekezdése kifejezetten előírja, hogy ▐ biztosítani kell az emberi egészség védelmének magas szintjét, különös figyelemmel a tudományos tényeken alapuló új fejleményekre.

| (3) | Az Európai Parlament 2005. június 9-én 554 szavazattal 12 szavazat ellenében állásfoglalást fogadott el a betegek mobilitásáról és az egészségügyi ellátás területén bekövetkezett fejleményekről az Európai Unióban

   (5)

  , melyben felszólít a jogbiztonság biztosítására és a jogok és eljárások egyértelművé tételére a betegek, az egészségügyi szakemberek és a tagállamok számára. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Parlament 2005. június 9-én 554 szavazattal 12 szavazat ellenében állásfoglalást fogadott el a betegek mobilitásáról és az egészségügyi ellátás területén bekövetkezett fejleményekről az Európai Unióban

   (5)

  , melyben felszólít a jogbiztonság biztosítására és a jogok és eljárások egyértelművé tételére a betegek, az egészségügyi szakemberek és a tagállamok számára.

| (4) | Ez az irányelv tiszteletben tartja az Európai Unió alapjogi chartájában (6)
  (Charta) elismert alapvető jogokat és általános törvényi elveket. Az egészségügyi ellátás és orvosi kezelés a nemzeti jogszabályokban és gyakorlatban rögzített feltételek melletti igénybevételének joga a Charta 35. cikke által elismert alapvető jog. Az irányelv végrehajtása és alkalmazása során a törvény általános elveivel, melyeket a charta 7., 8., 20., 21. és 47. cikkeiben erősít meg, összhangban tiszteletben kell tartani a magánélethez és családi élethez való jogot, a személyes adatok védelmének jogát, a törvény előtti egyenlőség jogát és a megkülönböztetés tilalmának jogát, valamint a hatékony jogorvoslathoz és a méltányos bírósági eljáráshoz való jogot. |
| --- | --- |

(4)

Ez az irányelv tiszteletben tartja az Európai Unió alapjogi chartájában (6)
  (Charta) elismert alapvető jogokat és általános törvényi elveket. Az egészségügyi ellátás és orvosi kezelés a nemzeti jogszabályokban és gyakorlatban rögzített feltételek melletti igénybevételének joga a Charta 35. cikke által elismert alapvető jog. Az irányelv végrehajtása és alkalmazása során a törvény általános elveivel, melyeket a charta 7., 8., 20., 21. és 47. cikkeiben erősít meg, összhangban tiszteletben kell tartani a magánélethez és családi élethez való jogot, a személyes adatok védelmének jogát, a törvény előtti egyenlőség jogát és a megkülönböztetés tilalmának jogát, valamint a hatékony jogorvoslathoz és a méltányos bírósági eljáráshoz való jogot.

| (5) | A Közösség egészségügyi rendszerei Európa magas szintű szociális védelmének alapvető elemét jelentik, melyek hozzájárulnak a társadalmi kohézióhoz és a szociális igazságossághoz, valamint a fenntartható fejlődéshez. Emellett az általános érdekű szolgáltatások átfogóbb keretének is részei. |
| --- | --- |

(5)

A Közösség egészségügyi rendszerei Európa magas szintű szociális védelmének alapvető elemét jelentik, melyek hozzájárulnak a társadalmi kohézióhoz és a szociális igazságossághoz, valamint a fenntartható fejlődéshez. Emellett az általános érdekű szolgáltatások átfogóbb keretének is részei.

| (6) | Ez az irányelv tiszteletben tartja és nem sérti az egyes tagállamok azon jogát, amely szerint meghatározhatják, hogy milyen típusú egészségügyi rendszert tartanak megfelelőnek. Ezen irányelv rendelkezéseit nem lehet olyan módon értelmezni, hogy azok aláássák a tagállamok alapvető etikai döntéseit. |
| --- | --- |

(6)

Ez az irányelv tiszteletben tartja és nem sérti az egyes tagállamok azon jogát, amely szerint meghatározhatják, hogy milyen típusú egészségügyi rendszert tartanak megfelelőnek. Ezen irányelv rendelkezéseit nem lehet olyan módon értelmezni, hogy azok aláássák a tagállamok alapvető etikai döntéseit.

| (7) | Az egészségügyi ellátás minden típusa – ahogyan azt az Európai Bíróság is számos alkalommal megerősítette – ║ sajátos jellege ellenére a Szerződés hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(7)

Az egészségügyi ellátás minden típusa – ahogyan azt az Európai Bíróság is számos alkalommal megerősítette – ║ sajátos jellege ellenére a Szerződés hatálya alá tartozik.

| (8) | Egyes, a határokon átnyúló egészségügyi ellátással kapcsolatos kérdésekkel – különösen az ellátásban részesülő beteg tagállamától különböző tagállamban nyújtott egészségügyi szolgáltatás visszatérítésével kapcsolatban – már foglalkozott az Európai Bíróság. ▐ Az Európai Bíróság által esetjogi alapon kidolgozott elvek általánosabb és hatékony alkalmazása érdekében fontos ezeket a kérdéseket specifikus közösségi jogi eszköz segítségével ║ megvizsgálni. |
| --- | --- |

(8)

Egyes, a határokon átnyúló egészségügyi ellátással kapcsolatos kérdésekkel – különösen az ellátásban részesülő beteg tagállamától különböző tagállamban nyújtott egészségügyi szolgáltatás visszatérítésével kapcsolatban – már foglalkozott az Európai Bíróság. ▐ Az Európai Bíróság által esetjogi alapon kidolgozott elvek általánosabb és hatékony alkalmazása érdekében fontos ezeket a kérdéseket specifikus közösségi jogi eszköz segítségével ║ megvizsgálni.

| (9) | A közös értékekről és elvekről az európai uniós egészségügyi rendszerekben szolo,2006. június 1-2-i következtetéseiben (7)
  (2006. junius 1-2-i tanacsi kovetkeztetesek) az Európai Unió Tanácsa a jogbiztonság szavatolása érdekében nyilatkozatot fogadott el a közös értékekről és elvekről ║, elismerve a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó olyan kezdeményezés különleges értékét, amely világossá teszi az európai polgárok számára azt, milyen jogok és jogosultságok illetik meg őket a tartózkodási helyüknek az egyik uniós tagállamból a másikba való áthelyezésekor. |
| --- | --- |

(9)

A közös értékekről és elvekről az európai uniós egészségügyi rendszerekben szolo,2006. június 1-2-i következtetéseiben (7)
  (2006. junius 1-2-i tanacsi kovetkeztetesek) az Európai Unió Tanácsa a jogbiztonság szavatolása érdekében nyilatkozatot fogadott el a közös értékekről és elvekről ║, elismerve a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó olyan kezdeményezés különleges értékét, amely világossá teszi az európai polgárok számára azt, milyen jogok és jogosultságok illetik meg őket a tartózkodási helyüknek az egyik uniós tagállamból a másikba való áthelyezésekor.

| (10) | Az irányelv célja a határokon átnyúló, biztonságos, magas színvonalú és hatékony egészségügyi ellátás általános keretének létrehozása a Közösségben,
  a betegmobilitással,
  valamint a magas szintű egészségvédelem
  biztosításával összefüggésben
  , tiszteletben tartva a tagállamok arra irányuló hatáskörét, hogy meghatározzák az egészségüggyel kapcsolatos szociális biztonsági ellátásokat, az egészségügyi szolgáltatások szervezését és nyújtását, valamint az egészségügyi ellátást, orvosi ellátást és a a betegséggel kapcsolatos szociális biztonsági ellátásokat. |
| --- | --- |

(10)

Az irányelv célja a határokon átnyúló, biztonságos, magas színvonalú és hatékony egészségügyi ellátás általános keretének létrehozása a Közösségben,
  a betegmobilitással,
  valamint a magas szintű egészségvédelem
  biztosításával összefüggésben
  , tiszteletben tartva a tagállamok arra irányuló hatáskörét, hogy meghatározzák az egészségüggyel kapcsolatos szociális biztonsági ellátásokat, az egészségügyi szolgáltatások szervezését és nyújtását, valamint az egészségügyi ellátást, orvosi ellátást és a a betegséggel kapcsolatos szociális biztonsági ellátásokat.

| (11) | Ez az irányelv, amely a határokon átnyúló egészségügyi ellátás terén a betegjogok érvényesítéséről szól, az egészségügyi ellátás minden típusára vonatkozik. Amint azt az Európai Bíróság megerősítette, sem az egészségügyi ellátás különleges jellege, sem pedig szervezeti felépítése és finanszírozásának módja nem vonja ki a szolgáltatások szabad mozgása alapvető elvének hatálya alól. A hosszú távú gondozás tekintetében ez az irányelv nem vonatkozik az azon családoknak vagy egyéneknek nyújtott segítségre és támogatásra, akik hosszú időn keresztül különleges
  ápolásra, támogatásra vagy
  gondozásra szorulnak
  , amennyiben ez konkrét szakirányú kezelést vagy segítséget igényel, amelyet a szociális biztonsági rendszer biztosít, beleértve elsősorban azokat a tartós gondozási szolgáltatásokat, amelyeket szükségesnek tekintenek ahhoz, hogy az ilyen gondozást igénylő személy minél teljesebb és önállóbb életet élhessen. Ez az irányelv nem vonatkozik például a bentlakásos otthonokra vagy a lakóotthonokra, illetve az időseknek és a gyermekeknek szociális munkások, önkéntes gondozók vagy egészségügyi szakembereken kívüli szakemberek általi segítésére. |
| --- | --- |

(11)

Ez az irányelv, amely a határokon átnyúló egészségügyi ellátás terén a betegjogok érvényesítéséről szól, az egészségügyi ellátás minden típusára vonatkozik. Amint azt az Európai Bíróság megerősítette, sem az egészségügyi ellátás különleges jellege, sem pedig szervezeti felépítése és finanszírozásának módja nem vonja ki a szolgáltatások szabad mozgása alapvető elvének hatálya alól. A hosszú távú gondozás tekintetében ez az irányelv nem vonatkozik az azon családoknak vagy egyéneknek nyújtott segítségre és támogatásra, akik hosszú időn keresztül különleges
  ápolásra, támogatásra vagy
  gondozásra szorulnak
  , amennyiben ez konkrét szakirányú kezelést vagy segítséget igényel, amelyet a szociális biztonsági rendszer biztosít, beleértve elsősorban azokat a tartós gondozási szolgáltatásokat, amelyeket szükségesnek tekintenek ahhoz, hogy az ilyen gondozást igénylő személy minél teljesebb és önállóbb életet élhessen. Ez az irányelv nem vonatkozik például a bentlakásos otthonokra vagy a lakóotthonokra, illetve az időseknek és a gyermekeknek szociális munkások, önkéntes gondozók vagy egészségügyi szakembereken kívüli szakemberek általi segítésére.

| (12) | Ez az irányelv nem vonatkozik a szervátültetésekre. Sajátos természetük miatt ezeket külön irányelv fogja szabályozni. |
| --- | --- |

(12)

Ez az irányelv nem vonatkozik a szervátültetésekre. Sajátos természetük miatt ezeket külön irányelv fogja szabályozni.

| (13) | Ezen irányelv alkalmazásában a „határokon átnyúló egészségügyi ellátás” fogalmába
  csak a beteg biztosításának helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban igénybe vett egészségügyi ellátás tartozik. Ezt nevezik „betegmobilitásnak”. |
| --- | --- |

(13)

Ezen irányelv alkalmazásában a „határokon átnyúló egészségügyi ellátás” fogalmába
  csak a beteg biztosításának helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban igénybe vett egészségügyi ellátás tartozik. Ezt nevezik „betegmobilitásnak”.

| (14) | Ahogyan azt a tagállamok a 2006. június 1-2-i tanácsi következtetésekben ║ elismerték, számos olyan működési elv létezik, amely valamennyi közösségi egészségügyi rendszerben jelen van. Ezek közé a működési elvek közé a következők tartoznak: minőség, biztonság, a megalapozott információn alapuló és etikus ellátás, a beteg részvétele, a jogorvoslat, valamint a magánélethez való alapvető jog a személyes adatok feldolgozása során és az adatok bizalmas kezelése. A betegek, az egészségügyi szakemberek és az egészségügyi rendszerekért felelős hatóságok érdeke e mukodesi elvek tiszteletben tartása és végrehajtásuk érdekében a Közösség egészében megfelelő szerkezetek létrehozása. Ezért helyénvaló az a követelmény, hogy azon tagállam hatóságai legyenek felelősek az említett működési elvek betartásának biztosításáért, amely területén az egészségügyi ellátás megvalósul. Ez azért szükséges, hogy a betegek bizalommal vehessék igénybe a határokon átnyúló egészségügyi ellátást, ami a betegmobilitás ▐ és a magas szintű egészségvédelem biztosítása érdekében szükséges.
  E közös értékek ellenére elfogadható, hogy a tagállamok erkölcsi alapon egymástól eltérő döntéseket hozzanak bizonyos kezelések elérhetőségére és a hozzáférés konkrét szabályaira vonatkozólag. Ez az irányelv nem sérti az etikai elvek sokféleségét. |
| --- | --- |

(14)

Ahogyan azt a tagállamok a 2006. június 1-2-i tanácsi következtetésekben ║ elismerték, számos olyan működési elv létezik, amely valamennyi közösségi egészségügyi rendszerben jelen van. Ezek közé a működési elvek közé a következők tartoznak: minőség, biztonság, a megalapozott információn alapuló és etikus ellátás, a beteg részvétele, a jogorvoslat, valamint a magánélethez való alapvető jog a személyes adatok feldolgozása során és az adatok bizalmas kezelése. A betegek, az egészségügyi szakemberek és az egészségügyi rendszerekért felelős hatóságok érdeke e mukodesi elvek tiszteletben tartása és végrehajtásuk érdekében a Közösség egészében megfelelő szerkezetek létrehozása. Ezért helyénvaló az a követelmény, hogy azon tagállam hatóságai legyenek felelősek az említett működési elvek betartásának biztosításáért, amely területén az egészségügyi ellátás megvalósul. Ez azért szükséges, hogy a betegek bizalommal vehessék igénybe a határokon átnyúló egészségügyi ellátást, ami a betegmobilitás ▐ és a magas szintű egészségvédelem biztosítása érdekében szükséges.
  E közös értékek ellenére elfogadható, hogy a tagállamok erkölcsi alapon egymástól eltérő döntéseket hozzanak bizonyos kezelések elérhetőségére és a hozzáférés konkrét szabályaira vonatkozólag. Ez az irányelv nem sérti az etikai elvek sokféleségét.

| (15) | Mivel nem tudható előre, hogy egy adott egészségügyi szolgáltató más tagállamokból érkező betegek számára vagy saját tagállama betegei számára nyújt-e majd egészségügyi ellátást, fontos, hogy ║ a követelmények biztosítsák, hogy az egészségügyi ellátást a közös elvekkel ôsszhangban nyújtsák, és hogy egyértelmű minőségi és biztonsági előírások vonatkozzanak az egészségügyi ellátás minden típusára ║, hogy ║ megvalósulhasson ezen irányelv célja, azaz a határokon átnyúló egészségügyi ellátás nyújtásának és igénybevételének szabadsága. A tagállamok hatóságainak tiszteletben kell tartaniuk az olyan közös, átfogó értékeket, mint az egyetemesség, hozzáférés a jó minőségű ellátáshoz, egyenlő bánásmód és szolidaritás, amelyeket a közösségi intézmények és valamennyi tagállam az európai egészségügyi rendszerek közös értékeként ismer el. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy ezeket az értékeket a más tagállamból származó betegek és polgárok tekintetében is tiszteletben tartják, továbbá azt, hogy a betegek ellátása egyenlő bánásmódon alapul, és egészségügyi ellátási szükségleteik, nem pedig annak alapján történik, hogy mely tagállam társadalombiztosítási rendszeréhez tartoznak. A tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk
  az egyének
  belső piacon belüli szabad
  mozgásának
  elveit, többek között a nemzetiségen ▐ alapuló megkülönböztetés tilalmát, valamint a szabad mozgásra vonatkozó bármely korlátozás szükségességét és arányosságát. Ez az irányelv azonban nem írja elő, hogy az egészségügyi szolgáltatók más, hasonló egészségügyi szükségletekkel rendelkező betegek rovására fogadják a másik tagállamból származó beteget, illetve másik tagállamból származó beteget részesítsenek előnyben például az ellátás várakozási idejének növelése révén.
  Annak érdekében, hogy a betegek megbízható információk alapján választhassanak, ha egy másik tagállamban kívánnak egészségügyi ellátást igénybe venni, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a betegek kérésre megfelelő tájékoztatást kapjanak az ellátás helye szerinti tagállamban hatályos egészségügyi és minőségi normák, valamint egy adott egészségügyi szolgáltató által nyújtott egészségügyi ellátás jellemzői tekintetében. Ezt a tájékoztatást a fogyatékkal élő személyek számára elérhető formátumban is hozzáférhetővé kell tenni. |
| --- | --- |

(15)

Mivel nem tudható előre, hogy egy adott egészségügyi szolgáltató más tagállamokból érkező betegek számára vagy saját tagállama betegei számára nyújt-e majd egészségügyi ellátást, fontos, hogy ║ a követelmények biztosítsák, hogy az egészségügyi ellátást a közös elvekkel ôsszhangban nyújtsák, és hogy egyértelmű minőségi és biztonsági előírások vonatkozzanak az egészségügyi ellátás minden típusára ║, hogy ║ megvalósulhasson ezen irányelv célja, azaz a határokon átnyúló egészségügyi ellátás nyújtásának és igénybevételének szabadsága. A tagállamok hatóságainak tiszteletben kell tartaniuk az olyan közös, átfogó értékeket, mint az egyetemesség, hozzáférés a jó minőségű ellátáshoz, egyenlő bánásmód és szolidaritás, amelyeket a közösségi intézmények és valamennyi tagállam az európai egészségügyi rendszerek közös értékeként ismer el. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy ezeket az értékeket a más tagállamból származó betegek és polgárok tekintetében is tiszteletben tartják, továbbá azt, hogy a betegek ellátása egyenlő bánásmódon alapul, és egészségügyi ellátási szükségleteik, nem pedig annak alapján történik, hogy mely tagállam társadalombiztosítási rendszeréhez tartoznak. A tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk
  az egyének
  belső piacon belüli szabad
  mozgásának
  elveit, többek között a nemzetiségen ▐ alapuló megkülönböztetés tilalmát, valamint a szabad mozgásra vonatkozó bármely korlátozás szükségességét és arányosságát. Ez az irányelv azonban nem írja elő, hogy az egészségügyi szolgáltatók más, hasonló egészségügyi szükségletekkel rendelkező betegek rovására fogadják a másik tagállamból származó beteget, illetve másik tagállamból származó beteget részesítsenek előnyben például az ellátás várakozási idejének növelése révén.
  Annak érdekében, hogy a betegek megbízható információk alapján választhassanak, ha egy másik tagállamban kívánnak egészségügyi ellátást igénybe venni, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a betegek kérésre megfelelő tájékoztatást kapjanak az ellátás helye szerinti tagállamban hatályos egészségügyi és minőségi normák, valamint egy adott egészségügyi szolgáltató által nyújtott egészségügyi ellátás jellemzői tekintetében. Ezt a tájékoztatást a fogyatékkal élő személyek számára elérhető formátumban is hozzáférhetővé kell tenni.

| (16) | Emellett a más tagállamból származó betegeknek az ellátás helye szerinti tagállamból származó betegekkel megegyező ellátásban kell részesülniük és a charta 21. cikkében elismert, az egyenlő bánásmód és a megkülönbeztés-mentesség általános elveivel összhangban a betegeket semmilyen módon nem különböztethetik meg hátrányosan nem, faj, bőrszín, etnikai származás vagy társadalmi háttér, genetikai jelleg, nyelv, vallás vagy hit, politikai vagy más meggyőződés, nemzeti kisebbségbe való tartozás, tulajdon, születés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján. A tagállamok a betegek különböző csoportjának nyújtott ellátásban csak akkor tehetnek különbséget, ha bizonyítani tudják annak indokolt voltát jogszerű egészségügyi okok alapján, mint például a nőkre vonatkozó speciális intézkedések vagy bizonyos korcsoportok esetén (pl. ingyenes oltás gyermekeknek és időseknek). Emellett, mivel ezen irányelv tiszteletben tartja a különösen a chartában elismert alapvető jogokat és elveket, a charta 20. és 21. cikkében megerősítettekkel összhangban a törvény általános elvei szerint a törvény előtti egyenlőség joga és a megkülönböztetés-mentesség elve kellő mértékű tiszteletben tartása mellett kell végrehajtani és alkalmazni. Ez az irányelv a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelv (8), a Szerződés 13. cikkét hatályba léptető
  , a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelv (9), a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott, a vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, korra és szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló,2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv (10), és a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, korra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, ...-i 2009/.../EK tanácsi irányelv

   (11) sérelme nélkül alkalmazandó. Ezen irányelv ezért előírja, hogy a betegeknek az ellátás helye szerinti tagállamból származó betegekkel megegyező ellátásban kell részesülniük, beleértve a közösségi jogszabályok és az ellátás helye szerinti tagállam jogszabályaiban előírt megkülönböztetéssel szembeni védelmet. |
| --- | --- |

(16)

Emellett a más tagállamból származó betegeknek az ellátás helye szerinti tagállamból származó betegekkel megegyező ellátásban kell részesülniük és a charta 21. cikkében elismert, az egyenlő bánásmód és a megkülönbeztés-mentesség általános elveivel összhangban a betegeket semmilyen módon nem különböztethetik meg hátrányosan nem, faj, bőrszín, etnikai származás vagy társadalmi háttér, genetikai jelleg, nyelv, vallás vagy hit, politikai vagy más meggyőződés, nemzeti kisebbségbe való tartozás, tulajdon, születés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján. A tagállamok a betegek különböző csoportjának nyújtott ellátásban csak akkor tehetnek különbséget, ha bizonyítani tudják annak indokolt voltát jogszerű egészségügyi okok alapján, mint például a nőkre vonatkozó speciális intézkedések vagy bizonyos korcsoportok esetén (pl. ingyenes oltás gyermekeknek és időseknek). Emellett, mivel ezen irányelv tiszteletben tartja a különösen a chartában elismert alapvető jogokat és elveket, a charta 20. és 21. cikkében megerősítettekkel összhangban a törvény általános elvei szerint a törvény előtti egyenlőség joga és a megkülönböztetés-mentesség elve kellő mértékű tiszteletben tartása mellett kell végrehajtani és alkalmazni. Ez az irányelv a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelv (8), a Szerződés 13. cikkét hatályba léptető
  , a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelv (9), a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott, a vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, korra és szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló,2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv (10), és a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, korra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, ...-i 2009/.../EK tanácsi irányelv

   (11) sérelme nélkül alkalmazandó. Ezen irányelv ezért előírja, hogy a betegeknek az ellátás helye szerinti tagállamból származó betegekkel megegyező ellátásban kell részesülniük, beleértve a közösségi jogszabályok és az ellátás helye szerinti tagállam jogszabályaiban előírt megkülönböztetéssel szembeni védelmet.

| (17) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy ezen irányelv alkalmazásában a betegeket akaratuk ellenére ne ösztönözzék a biztosításuk helye szerinti tagállamon kívüli kezelés igénybevételére. |
| --- | --- |

(17)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy ezen irányelv alkalmazásában a betegeket akaratuk ellenére ne ösztönözzék a biztosításuk helye szerinti tagállamon kívüli kezelés igénybevételére.

| (18) | Szükség van olyan intézkedésekre is, amelyek biztosítják a nők méltányos hozzáférését a közegészségügyi rendszerekhez, valamint a számukra szükséges speciális ellátásokhoz, különösen a szülészeti-nőgyógyászati és a reproduktív egészségügyi ellátásokhoz. |
| --- | --- |

(18)

Szükség van olyan intézkedésekre is, amelyek biztosítják a nők méltányos hozzáférését a közegészségügyi rendszerekhez, valamint a számukra szükséges speciális ellátásokhoz, különösen a szülészeti-nőgyógyászati és a reproduktív egészségügyi ellátásokhoz.

| (19) | A tagállamok által annak érdekében hozott intézkedések, hogy az egészségügyi ellátásokat egyértelmű minőségi és biztonsági előírásokkal összhangban nyújtsák, nem jelenthetnek új akadályt az egészségügyi szakembereknek a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (12) is megerősített szabad mozgása számára. |
| --- | --- |

(19)

A tagállamok által annak érdekében hozott intézkedések, hogy az egészségügyi ellátásokat egyértelmű minőségi és biztonsági előírásokkal összhangban nyújtsák, nem jelenthetnek új akadályt az egészségügyi szakembereknek a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (12) is megerősített szabad mozgása számára.

| (20) | Következetes és folyamatos erőfeszítéseket kell tenni a minőségi és biztonsági előírások fejlesztésének biztosítására, a 2006. június 1–2-i tanácsi következtetésekkel összhangban, figyelembe véve a nemzetközi orvostudományban bekövetkezett előrelépéseket, az általánosan elismert bevált orvosi gyakorlatokat, valamint az új egészségügyi technológiát. |
| --- | --- |

(20)

Következetes és folyamatos erőfeszítéseket kell tenni a minőségi és biztonsági előírások fejlesztésének biztosítására, a 2006. június 1–2-i tanácsi következtetésekkel összhangban, figyelembe véve a nemzetközi orvostudományban bekövetkezett előrelépéseket, az általánosan elismert bevált orvosi gyakorlatokat, valamint az új egészségügyi technológiát.

| (21) | Kutatási eredmények szerint az egészségügyi ellátás során az esetek mintegy 10 %-ában fordul elő károkozás. Az egészségügyi ellátás más tagállamokban történő igénybevétele iránti bizalmatlanság megelőzése szempontjából ezért alapvető fontosságú
  annak biztosítása, hogy az ellátás helye szerinti tagállamban megfelelő rendszerek álljanak rendelkezésre (ideértve az utókezelés nyújtását is)
  az egészségügyi ellátás során
  állítólagosan okozott kár esetére
  , amint azt az ellátás helye szerinti tagállam meghatározza
  . Az ellátás helyszíne szerinti tagállam rendszerei által a károkozás esetében biztosított fedezet és kártérítés nem érinti a tagállamok azon lehetőségét, hogy belföldi rendszereiket kiterjesszék egy tagállam olyan betegeire, akik egy másik tagállamban ellátást vesznek igénybe, amennyiben ez megfelelőbb a beteg számára, különösen abban az esetben, ha a beteg számára szükséges a másik tagállamban való egészségügyi ellátás igénybevétele. |
| --- | --- |

(21)

Kutatási eredmények szerint az egészségügyi ellátás során az esetek mintegy 10 %-ában fordul elő károkozás. Az egészségügyi ellátás más tagállamokban történő igénybevétele iránti bizalmatlanság megelőzése szempontjából ezért alapvető fontosságú
  annak biztosítása, hogy az ellátás helye szerinti tagállamban megfelelő rendszerek álljanak rendelkezésre (ideértve az utókezelés nyújtását is)
  az egészségügyi ellátás során
  állítólagosan okozott kár esetére
  , amint azt az ellátás helye szerinti tagállam meghatározza
  . Az ellátás helyszíne szerinti tagállam rendszerei által a károkozás esetében biztosított fedezet és kártérítés nem érinti a tagállamok azon lehetőségét, hogy belföldi rendszereiket kiterjesszék egy tagállam olyan betegeire, akik egy másik tagállamban ellátást vesznek igénybe, amennyiben ez megfelelőbb a beteg számára, különösen abban az esetben, ha a beteg számára szükséges a másik tagállamban való egészségügyi ellátás igénybevétele.

| (22) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a területükön nyújtott egészségügyi ellátás terén működnek olyan mechanizmusok, amelyek biztosítják a betegek védelmét, valamint az okozott kárért nyújtott kártérítést, és ezek a mechanizmusok megfelelnek a kockázat jellegének és mértékének. Az ilyen mechanizmusok jellegének és/vagy módozatának meghatározása azonban a tagállamok feladata. |
| --- | --- |

(22)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a területükön nyújtott egészségügyi ellátás terén működnek olyan mechanizmusok, amelyek biztosítják a betegek védelmét, valamint az okozott kárért nyújtott kártérítést, és ezek a mechanizmusok megfelelnek a kockázat jellegének és mértékének. Az ilyen mechanizmusok jellegének és/vagy módozatának meghatározása azonban a tagállamok feladata.

| (23) | A személyes adatok védelmének joga alapvető jog, amelyet a charta 8. cikke elismer ║. A határokon átnyúló egészségügyi ellátás folyamatosságának biztosítása függ a betegek személyes adatainak továbbításától. E személyes adatokat szabadon kell továbbítani az egyik tagállamból a másikba, ugyanakkor védeni kell az egyének alapvető jogait. Az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) rendelkezik arról, hogy a magánszemélyeknek jogukban áll hozzáférni egészségükkel kapcsolatos személyes adataikhoz, például a beteg egészségügyi dokumentációjában szereplő adatokhoz (diagnózis, vizsgálati eredmények, a kezelőorvos általi értékelések, ellátások vagy beavatkozások). Ezek a rendelkezések az ezen irányelv hatálya alá tartozó, határokon átnyúló egészségügyi ellátás vonatkozásában is alkalmazandók.
  A betegnek módjában kell állnia, hogy bármely ponton leállíthassa adatainak közzétételét, és visszaigazolást kapjon arról, hogy adatainak törlése megtörtént. |
| --- | --- |

(23)

A személyes adatok védelmének joga alapvető jog, amelyet a charta 8. cikke elismer ║. A határokon átnyúló egészségügyi ellátás folyamatosságának biztosítása függ a betegek személyes adatainak továbbításától. E személyes adatokat szabadon kell továbbítani az egyik tagállamból a másikba, ugyanakkor védeni kell az egyének alapvető jogait. Az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) rendelkezik arról, hogy a magánszemélyeknek jogukban áll hozzáférni egészségükkel kapcsolatos személyes adataikhoz, például a beteg egészségügyi dokumentációjában szereplő adatokhoz (diagnózis, vizsgálati eredmények, a kezelőorvos általi értékelések, ellátások vagy beavatkozások). Ezek a rendelkezések az ezen irányelv hatálya alá tartozó, határokon átnyúló egészségügyi ellátás vonatkozásában is alkalmazandók.
  A betegnek módjában kell állnia, hogy bármely ponton leállíthassa adatainak közzétételét, és visszaigazolást kapjon arról, hogy adatainak törlése megtörtént.

| (24) | A Bíróság több ítéletében is elismerte a betegek mint biztosított személyek kötelező társadalombiztosítási rendszerén keresztül történő, a más tagállamban nyújtott egészségügyi ellátás költségeinek visszatérítéséhez való jogát. Az Európai Bíróság kimondta, hogy a
  Szerződés
  rendelkezései magukban foglalják az egészségügyi ellátást igénybe vevők, beleértve az orvosi ellátásra szorulók arra irányuló szabadságát, hogy másik tagállamba utazzanak azért, hogy ott kapják meg ezeket a szolgáltatásokat.
  A
  közösségi jog nem befolyásolja a tagállamok azon hatáskörét, hogy megszervezzék egészségügyi ellátásukat és szociális biztonsági rendszereiket ▐. |
| --- | --- |

(24)

A Bíróság több ítéletében is elismerte a betegek mint biztosított személyek kötelező társadalombiztosítási rendszerén keresztül történő, a más tagállamban nyújtott egészségügyi ellátás költségeinek visszatérítéséhez való jogát. Az Európai Bíróság kimondta, hogy a
  Szerződés
  rendelkezései magukban foglalják az egészségügyi ellátást igénybe vevők, beleértve az orvosi ellátásra szorulók arra irányuló szabadságát, hogy másik tagállamba utazzanak azért, hogy ott kapják meg ezeket a szolgáltatásokat.
  A
  közösségi jog nem befolyásolja a tagállamok azon hatáskörét, hogy megszervezzék egészségügyi ellátásukat és szociális biztonsági rendszereiket ▐.

| (25) | A Bíróság által meghatározott elvekkel összhangban és a tagállamok egészségügyi és szociális biztonsági rendszerei pénzügyi egyensúlyának veszélyeztetése nélkül az egészségügyi ellátás költségeinek visszatérítése tekintetében nagyobb jogbiztonságot kell biztosítani a betegek, valamint az egészségügyi szakemberek, egészségügyi szolgáltatók és szociális biztonsági intézmények számára. |
| --- | --- |

(25)

A Bíróság által meghatározott elvekkel összhangban és a tagállamok egészségügyi és szociális biztonsági rendszerei pénzügyi egyensúlyának veszélyeztetése nélkül az egészségügyi ellátás költségeinek visszatérítése tekintetében nagyobb jogbiztonságot kell biztosítani a betegek, valamint az egészségügyi szakemberek, egészségügyi szolgáltatók és szociális biztonsági intézmények számára.

| (26) | Ez az irányelv nem foglalkozik az egészségügyi ellátás olyan költségeinek átvételével, amelyek egészségügyi alapon váltak szükségessé, mialatt a biztosított személy ideiglenesen egy másik tagállamban tartózkodott. Ez az irányelv nem befolyásolja a betegeknek azon jogát sem, hogy engedélyt kapjanak az egészségügyi ellátásnak egy másik tagállamban történő igénybevételére, ha a szociális biztonsági rendszerek összehangolásáról szóló rendeletek, elsősorban a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1971. június 14-i 1408/71/EGK tanácsi rendelet (14) 22. cikke és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) 20. cikke által előírt feltételek teljesülnek. |
| --- | --- |

(26)

Ez az irányelv nem foglalkozik az egészségügyi ellátás olyan költségeinek átvételével, amelyek egészségügyi alapon váltak szükségessé, mialatt a biztosított személy ideiglenesen egy másik tagállamban tartózkodott. Ez az irányelv nem befolyásolja a betegeknek azon jogát sem, hogy engedélyt kapjanak az egészségügyi ellátásnak egy másik tagállamban történő igénybevételére, ha a szociális biztonsági rendszerek összehangolásáról szóló rendeletek, elsősorban a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1971. június 14-i 1408/71/EGK tanácsi rendelet (14) 22. cikke és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) 20. cikke által előírt feltételek teljesülnek.

| (27) | ▐ A betegek számára biztosítani kell
  a biztosítás helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban nyújtott egészségügyi
  ellátás
  és az ellátással kapcsolatos termékek
  költségeinek átvállalását legalább
  akkora összeg erejéig, amelyben
  a biztosítás helye szerinti tagállamban
  igénybe vett ugyanolyan vagy ugyanolyan hatékony kezelés, illetve megvásárolt termék esetében
  részesültek volna. Ez teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállamok hatáskörét abban, hogy megállapítsák a polgáraik számára rendelkezésre álló betegségbiztosítási fedezet mértékét, és megelőzi, hogy mindez jelentős hatást gyakoroljon a nemzeti egészségügyi rendszerek finanszírozására. A tagállamok nemzeti jogszabályaikban azonban rendelkezhetnek az ellátás költségeinek visszatérítéséről az ellátás helye szerinti tagállamban hatályos tarifák szintjén, ha ez a beteg számára kedvezőbb. Ez különösen abban az esetben valósulhat meg, ha az irányelv 17. cikkében emíltett európai referenciahálózatokon keresztül veszik igénybe az ellátást. |
| --- | --- |

(27)

▐ A betegek számára biztosítani kell
  a biztosítás helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban nyújtott egészségügyi
  ellátás
  és az ellátással kapcsolatos termékek
  költségeinek átvállalását legalább
  akkora összeg erejéig, amelyben
  a biztosítás helye szerinti tagállamban
  igénybe vett ugyanolyan vagy ugyanolyan hatékony kezelés, illetve megvásárolt termék esetében
  részesültek volna. Ez teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállamok hatáskörét abban, hogy megállapítsák a polgáraik számára rendelkezésre álló betegségbiztosítási fedezet mértékét, és megelőzi, hogy mindez jelentős hatást gyakoroljon a nemzeti egészségügyi rendszerek finanszírozására. A tagállamok nemzeti jogszabályaikban azonban rendelkezhetnek az ellátás költségeinek visszatérítéséről az ellátás helye szerinti tagállamban hatályos tarifák szintjén, ha ez a beteg számára kedvezőbb. Ez különösen abban az esetben valósulhat meg, ha az irányelv 17. cikkében emíltett európai referenciahálózatokon keresztül veszik igénybe az ellátást.

| (28) | A beteg számára tehát a két rendszer egységes; vagy ezt az irányelvet, vagy az 1408/71/EGK rendeletet kell alkalmazni. Az a beteg, aki engedélyért folyamodik, hogy egy másik tagállamban részesülhessen az állapotának megfelelő ellátásban, minden esetben megkapja az engedélyt az 1408/71/EGK és a 883/2004/EK rendeletben előírt feltételek mellett, ha a szóban forgó kezelés nem nyújtható egészségügyileg igazolható határidőn belül, figyelembe véve a beteg aktuális egészségügyi állapotát és a betegség valószínű lefolyását. A beteget nem lehet megfosztani az említett rendeletek által biztosított előnyösebb jogoktól, ha a feltételek teljesülnek. |
| --- | --- |

(28)

A beteg számára tehát a két rendszer egységes; vagy ezt az irányelvet, vagy az 1408/71/EGK rendeletet kell alkalmazni. Az a beteg, aki engedélyért folyamodik, hogy egy másik tagállamban részesülhessen az állapotának megfelelő ellátásban, minden esetben megkapja az engedélyt az 1408/71/EGK és a 883/2004/EK rendeletben előírt feltételek mellett, ha a szóban forgó kezelés nem nyújtható egészségügyileg igazolható határidőn belül, figyelembe véve a beteg aktuális egészségügyi állapotát és a betegség valószínű lefolyását. A beteget nem lehet megfosztani az említett rendeletek által biztosított előnyösebb jogoktól, ha a feltételek teljesülnek.

| (29) | A beteg kiválaszthatja, melyik mechanizmust részesíti előnyben, de mindenesetre, ha az 1408/71/EGK rendelet alkalmazása előnyösebb számára, a beteg nem fosztható meg az említett rendelet által biztosított jogoktól. |
| --- | --- |

(29)

A beteg kiválaszthatja, melyik mechanizmust részesíti előnyben, de mindenesetre, ha az 1408/71/EGK rendelet alkalmazása előnyösebb számára, a beteg nem fosztható meg az említett rendelet által biztosított jogoktól.

| (30) | A betegnek nem származhat pénzügyi előnye a más tagállamban igénybe vett egészségügyi ellátásból
  , vagy az ott vásárolt termékekből
  . A költségek átvállalását
  ezért
  a tényleges
  költségekre
  kell korlátozni.
  A tagállamok dönthetnek a kapcsolódó költségek, például a terápiás kezelés költségeinek fedezése mellett, feltéve, hogy a teljes költség nem lépi túl a biztosítás helye szerinti tagállamban fizetendő összeget. |
| --- | --- |

(30)

A betegnek nem származhat pénzügyi előnye a más tagállamban igénybe vett egészségügyi ellátásból
  , vagy az ott vásárolt termékekből
  . A költségek átvállalását
  ezért
  a tényleges
  költségekre
  kell korlátozni.
  A tagállamok dönthetnek a kapcsolódó költségek, például a terápiás kezelés költségeinek fedezése mellett, feltéve, hogy a teljes költség nem lépi túl a biztosítás helye szerinti tagállamban fizetendő összeget.

| (31) | Ennek az irányelvnek nem célja, hogy a más tagállamban igénybe vett ellátás
  vagy az ott vásárolt termékek árának
  visszatérítésére jogosultságot teremtsen, ha az ellátás
  vagy a termékek
  nem
  szerepelnek
  a beteg biztosításának helye szerinti tagállamban a jogszabályok szerint előírt ellátások között. Hasonlóképpen az irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy természetbeni ellátásaik rendszerét rendelkezéseik szerint kiterjesszék a másik tagállamban nyújtott egészségügyi ellátásra
  és termékekre
  .
  Ez az irányelv elismeri, hogy a kezelésre való jogosultságot nem mindig nemzeti szinten határozzák meg a tagállamok, és a tagállamok oly módon is szervezhetik saját egészségügyi ellátási és társadalombiztosítási rendszereiket, hogy a kezelésre való jogosultság regionális vagy helyi szinten kerüljön meghatározásra. |
| --- | --- |

(31)

Ennek az irányelvnek nem célja, hogy a más tagállamban igénybe vett ellátás
  vagy az ott vásárolt termékek árának
  visszatérítésére jogosultságot teremtsen, ha az ellátás
  vagy a termékek
  nem
  szerepelnek
  a beteg biztosításának helye szerinti tagállamban a jogszabályok szerint előírt ellátások között. Hasonlóképpen az irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy természetbeni ellátásaik rendszerét rendelkezéseik szerint kiterjesszék a másik tagállamban nyújtott egészségügyi ellátásra
  és termékekre
  .
  Ez az irányelv elismeri, hogy a kezelésre való jogosultságot nem mindig nemzeti szinten határozzák meg a tagállamok, és a tagállamok oly módon is szervezhetik saját egészségügyi ellátási és társadalombiztosítási rendszereiket, hogy a kezelésre való jogosultság regionális vagy helyi szinten kerüljön meghatározásra.

| (32) | Ha egy adott betegség vagy sérülés gyógyítására több módszer is létezik, a beteg jogosult valamennyi olyan kezelési mód utáni visszatérítésre, amelyet a nemzetközi orvostudomány kielégítően tesztelt, még akkor is, ha az nem elérhető a beteg biztosításának helye szerinti tagállamban. |
| --- | --- |

(32)

Ha egy adott betegség vagy sérülés gyógyítására több módszer is létezik, a beteg jogosult valamennyi olyan kezelési mód utáni visszatérítésre, amelyet a nemzetközi orvostudomány kielégítően tesztelt, még akkor is, ha az nem elérhető a beteg biztosításának helye szerinti tagállamban.

| (33) | Az irányelv nem rendelkezik sem a társadalombiztosítási jogosultságok átviteléről a tagállamok között, sem a társadalombiztosítási rendszerek másféle koordinációjáról. A más tagállamban igénybe vett egészségügyi ellátás előzetes engedélyezése és költségeinek visszatérítése tekintetében e rendelkezések egyetlen célkitűzése az egészségügyi ellátás szabad nyújtásának lehetővé tétele mind a betegek, mind az egészségügyi szolgáltatók számára, és az említett alapvető szabadság útjában álló indkolatlan akadályok megszüntetése a beteg biztosításának helye szerinti tagállamban. Ez az irányelv ezért teljes mértékben tiszteletben tartja a nemzeti egészségügyi rendszerek közötti különbségeket, valamint a tagállamok hatáskörét az egészségügyi szolgáltatások és orvosi ellátás szervezése és végrehajtása terén. |
| --- | --- |

(33)

Az irányelv nem rendelkezik sem a társadalombiztosítási jogosultságok átviteléről a tagállamok között, sem a társadalombiztosítási rendszerek másféle koordinációjáról. A más tagállamban igénybe vett egészségügyi ellátás előzetes engedélyezése és költségeinek visszatérítése tekintetében e rendelkezések egyetlen célkitűzése az egészségügyi ellátás szabad nyújtásának lehetővé tétele mind a betegek, mind az egészségügyi szolgáltatók számára, és az említett alapvető szabadság útjában álló indkolatlan akadályok megszüntetése a beteg biztosításának helye szerinti tagállamban. Ez az irányelv ezért teljes mértékben tiszteletben tartja a nemzeti egészségügyi rendszerek közötti különbségeket, valamint a tagállamok hatáskörét az egészségügyi szolgáltatások és orvosi ellátás szervezése és végrehajtása terén.

| (34) | Ez az irányelv emellett rendelkezik arról, hogy a betegnek
  az egészségügyi ellátás helye szerinti tagállamban
  joga van bármely, ▐ forgalomba hozatali engedéllyel rendelkező gyógyszerkészítményhez
  vagy orvostechnikai eszközhöz
  , abban az esetben is, ha a gyógyszerkészítmény
  vagy orvostechnikai eszköz
  a beteg tagállamában nem rendelkezik forgalomba hozatali engedéllyel, mivel a másik tagállamban
  a beteg által
  igénybe vett
  adott
  ellátás
  beteg szempontjából tekintett
  eredményességének egyik nélkülözhetetlen elemét jelenti. |
| --- | --- |

(34)

Ez az irányelv emellett rendelkezik arról, hogy a betegnek
  az egészségügyi ellátás helye szerinti tagállamban
  joga van bármely, ▐ forgalomba hozatali engedéllyel rendelkező gyógyszerkészítményhez
  vagy orvostechnikai eszközhöz
  , abban az esetben is, ha a gyógyszerkészítmény
  vagy orvostechnikai eszköz
  a beteg tagállamában nem rendelkezik forgalomba hozatali engedéllyel, mivel a másik tagállamban
  a beteg által
  igénybe vett
  adott
  ellátás
  beteg szempontjából tekintett
  eredményességének egyik nélkülözhetetlen elemét jelenti.

| (35) | A tagállamok a más tagállamban egészségügyi ellátást igénybe vevő betegek esetében is fenntarthatják az egészségügyi ellátás igénybevételére és az egészségügyi ellátás költségeinek visszatérítésére vonatkozó általános feltételeket, a támogathatóság feltételeit, valamint szabályozási és adminsiztratív formalitásokat, mint például annak követelménye, hogy szakorvossal való konzultációt vagy kórházi ellátás igénybevételét megelőzően a betegnek általános orvossal kell konzultálnia, amennyiben ezek a feltételek szükségesek, a célnak megfelelőek, nem önkényesek és nem diszkriminatívak. Ezért helyénvaló előírni, hogy ezeket az általános feltételeket és formalitásokat objektív, átlátható és megkülönböztetéstől mentes módon alkalmazzák, előzetesen tájékoztassanak róluk, elsősorban egészségügyi megfontolásokon alapuljanak, és ne jelentsenek további terhet a más tagállamban egészségügyi ellátást igénybe venni szándékozó betegekre nézve, a biztosítás helye szerinti tagállamukban egészségügyi ellátást igénybe vevő betegekhez képest, valamint hogy a döntéseket a lehető leghamarabb meghozzák. Mindez nem érinti a tagállamok arra vonatkozó jogait, hogy az előzetes engedélyezés kritériumait vagy feltételeit előírják abban az esetben, ha a beteg egészségügyi ellátást kíván igénybe venni a biztosítási helye szerinti tagállamban. |
| --- | --- |

(35)

A tagállamok a más tagállamban egészségügyi ellátást igénybe vevő betegek esetében is fenntarthatják az egészségügyi ellátás igénybevételére és az egészségügyi ellátás költségeinek visszatérítésére vonatkozó általános feltételeket, a támogathatóság feltételeit, valamint szabályozási és adminsiztratív formalitásokat, mint például annak követelménye, hogy szakorvossal való konzultációt vagy kórházi ellátás igénybevételét megelőzően a betegnek általános orvossal kell konzultálnia, amennyiben ezek a feltételek szükségesek, a célnak megfelelőek, nem önkényesek és nem diszkriminatívak. Ezért helyénvaló előírni, hogy ezeket az általános feltételeket és formalitásokat objektív, átlátható és megkülönböztetéstől mentes módon alkalmazzák, előzetesen tájékoztassanak róluk, elsősorban egészségügyi megfontolásokon alapuljanak, és ne jelentsenek további terhet a más tagállamban egészségügyi ellátást igénybe venni szándékozó betegekre nézve, a biztosítás helye szerinti tagállamukban egészségügyi ellátást igénybe vevő betegekhez képest, valamint hogy a döntéseket a lehető leghamarabb meghozzák. Mindez nem érinti a tagállamok arra vonatkozó jogait, hogy az előzetes engedélyezés kritériumait vagy feltételeit előírják abban az esetben, ha a beteg egészségügyi ellátást kíván igénybe venni a biztosítási helye szerinti tagállamban.

| (36) | Az olyan egészségügyi ellátást, amely ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban nem tekinthető kórházi ellátásnak, nem kórházi ellátásnak kell tekinteni. A Bíróságnak a szolgáltatások szabad mozgására vonatkozó ítélkezési gyakorlata tükrében indokolt, hogy ne legyen előírva a biztosítási hely szerinti tagállam kötelező társadalombiztosítási rendszerén keresztüli minden visszatérítés előzetes engedélyhez kötése a más tagállamban igénybe vett nem kórházi ellátás esetén. Amennyiben az ilyen ellátás költségeinek visszatérítése a biztosítási hely szerinti tagállam betegbiztosítási rendszere által biztosított fedezet keretei között marad, az előzetes engedély követelményének hiánya nem veszélyezteti a társadalombiztosítási rendszerek pénzügyi egyensúlyát. |
| --- | --- |

(36)

Az olyan egészségügyi ellátást, amely ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban nem tekinthető kórházi ellátásnak, nem kórházi ellátásnak kell tekinteni. A Bíróságnak a szolgáltatások szabad mozgására vonatkozó ítélkezési gyakorlata tükrében indokolt, hogy ne legyen előírva a biztosítási hely szerinti tagállam kötelező társadalombiztosítási rendszerén keresztüli minden visszatérítés előzetes engedélyhez kötése a más tagállamban igénybe vett nem kórházi ellátás esetén. Amennyiben az ilyen ellátás költségeinek visszatérítése a biztosítási hely szerinti tagállam betegbiztosítási rendszere által biztosított fedezet keretei között marad, az előzetes engedély követelményének hiánya nem veszélyezteti a társadalombiztosítási rendszerek pénzügyi egyensúlyát.

| (37) | A Közösség különféle egészségügyi rendszereiben nem létezik a kórházi ellátás egységes fogalommeghatározása, ezért a különböző értelmezések akadályozhatják a betegek szabadságát egészségügyi ellátás igénybevételében. Ennek az akadálynak a leküzdése érdekében a Közösségen belül egységes fogalommeghatározást kell megállapítani a kórházi ellátásra. A kórházi ellátás rendszerint azt jelenti, hogy a betegnek éjszakára is a kórházban kell maradnia. Helyénvaló lehet azonban kórházi ellátásnak tekinteni bizonyos másfajta ellátásokat, amennyiben azokhoz speciális és kiemelten költséges orvosi infrastruktúra vagy berendezések (pl. csúcstechnológiájú diagnosztikai képalkotó eszközök) szükségesek, vagy az olyan ellátásokat, amelyek a beteg vagy a lakosság szempontjából kiemelt kockázattal bírnak (pl. súlyos fertőző betegségek kezelése). ▐ |
| --- | --- |

(37)

A Közösség különféle egészségügyi rendszereiben nem létezik a kórházi ellátás egységes fogalommeghatározása, ezért a különböző értelmezések akadályozhatják a betegek szabadságát egészségügyi ellátás igénybevételében. Ennek az akadálynak a leküzdése érdekében a Közösségen belül egységes fogalommeghatározást kell megállapítani a kórházi ellátásra. A kórházi ellátás rendszerint azt jelenti, hogy a betegnek éjszakára is a kórházban kell maradnia. Helyénvaló lehet azonban kórházi ellátásnak tekinteni bizonyos másfajta ellátásokat, amennyiben azokhoz speciális és kiemelten költséges orvosi infrastruktúra vagy berendezések (pl. csúcstechnológiájú diagnosztikai képalkotó eszközök) szükségesek, vagy az olyan ellátásokat, amelyek a beteg vagy a lakosság szempontjából kiemelt kockázattal bírnak (pl. súlyos fertőző betegségek kezelése). ▐

| (38) | A rendelkezésre álló tények alapján a szabad mozgás elvének a más tagállamban igénybe vett egészségügyi ellátásra való alkalmazása a biztosítási hely szerinti tagállamban létező kötelező betegbiztosítási rendszer által biztosított fedezet határain belül nem veszélyezteti a tagállam egészségügyi rendszereit vagy társadalombiztosítási rendszerének pénzügyi fenntarthatóságát. A Bíróság azonban elismerte, hogy nem zárható ki annak lehetősége, hogy a társadalombiztosítási rendszerek pénzügyi egyensúlyának súlyos veszélyeztetésével kapcsolatos kockázat vagy a mindenki számára hozzáférhető, kiegyensúlyozott orvosi vagy kórházi ellátás fenntartásának célkitűzése az általános érdeket képviselő olyan nyomós indokot jelenthet, amely igazolja a szolgáltatások szabad áramlásának korlátozását. A Bíróság azt is elismerte, hogy a kórházak száma, azok földrajzi elhelyezkedése, működésük módja, a rendelkezésükre álló eszközök, valamint az általuk nyújtott orvosi szolgáltatások típusai mind olyan tényezők, amelyek tekintetében lehetséges a tervezés. Az irányelv a más tagállamban nyújtott kórházi ellátás költségeinek átvállalására előzetes engedélyezési rendszert ír elő, amennyiben a következő feltételek teljesülnek: ha az ellátást területén nyújtották volna, annak költségét szociális biztonsági rendszere fizette volna, és az irányelv végrehajtása következtében a betegek kiáramlása olyan hatással jár, amely súlyosan veszélyezteti vagy súlyosan veszélyeztetheti a szociális biztonsági rendszer pénzügyi egyensúlyát, és/vagy a betegek kiáramlása komolyan veszélyezteti vagy veszélyeztetheti a kórházi ágazatban a fölös kapacitás, a kórházi ellátás nyújtásának kiegyensúlyozatlansága vagy logisztikai és pénzügyi veszteségek elkerülése érdekében véghezvitt tervezést és ésszerűsítést, a mindenki számára elérhető kiegyensúlyozott egészségügyi és kórházi ellátás fenntartását, vagy pedig a kezelési kapacitást vagy orvosi szaktudást az érintett tagállam területén. Mivel a betegek várható kiáramlása pontos következményeinek értékeléséhez összetett becslések és számítások szükségesek, ezen irányelv lehetővé teszi az előzetes engedélyeztetés rendszerét, ha alapos okkal feltételezhető, hogy a kiáramlás a társadalombiztosítási rendszereket jelentősen veszélyezteti. Ez vonatkozik azokra a már meglévő előzetes engedélyeztetési rendszerekre is, amelyek megfelelnek a 8. cikkben előírt feltételeknek. |
| --- | --- |

(38)

A rendelkezésre álló tények alapján a szabad mozgás elvének a más tagállamban igénybe vett egészségügyi ellátásra való alkalmazása a biztosítási hely szerinti tagállamban létező kötelező betegbiztosítási rendszer által biztosított fedezet határain belül nem veszélyezteti a tagállam egészségügyi rendszereit vagy társadalombiztosítási rendszerének pénzügyi fenntarthatóságát. A Bíróság azonban elismerte, hogy nem zárható ki annak lehetősége, hogy a társadalombiztosítási rendszerek pénzügyi egyensúlyának súlyos veszélyeztetésével kapcsolatos kockázat vagy a mindenki számára hozzáférhető, kiegyensúlyozott orvosi vagy kórházi ellátás fenntartásának célkitűzése az általános érdeket képviselő olyan nyomós indokot jelenthet, amely igazolja a szolgáltatások szabad áramlásának korlátozását. A Bíróság azt is elismerte, hogy a kórházak száma, azok földrajzi elhelyezkedése, működésük módja, a rendelkezésükre álló eszközök, valamint az általuk nyújtott orvosi szolgáltatások típusai mind olyan tényezők, amelyek tekintetében lehetséges a tervezés. Az irányelv a más tagállamban nyújtott kórházi ellátás költségeinek átvállalására előzetes engedélyezési rendszert ír elő, amennyiben a következő feltételek teljesülnek: ha az ellátást területén nyújtották volna, annak költségét szociális biztonsági rendszere fizette volna, és az irányelv végrehajtása következtében a betegek kiáramlása olyan hatással jár, amely súlyosan veszélyezteti vagy súlyosan veszélyeztetheti a szociális biztonsági rendszer pénzügyi egyensúlyát, és/vagy a betegek kiáramlása komolyan veszélyezteti vagy veszélyeztetheti a kórházi ágazatban a fölös kapacitás, a kórházi ellátás nyújtásának kiegyensúlyozatlansága vagy logisztikai és pénzügyi veszteségek elkerülése érdekében véghezvitt tervezést és ésszerűsítést, a mindenki számára elérhető kiegyensúlyozott egészségügyi és kórházi ellátás fenntartását, vagy pedig a kezelési kapacitást vagy orvosi szaktudást az érintett tagállam területén. Mivel a betegek várható kiáramlása pontos következményeinek értékeléséhez összetett becslések és számítások szükségesek, ezen irányelv lehetővé teszi az előzetes engedélyeztetés rendszerét, ha alapos okkal feltételezhető, hogy a kiáramlás a társadalombiztosítási rendszereket jelentősen veszélyezteti. Ez vonatkozik azokra a már meglévő előzetes engedélyeztetési rendszerekre is, amelyek megfelelnek a 8. cikkben előírt feltételeknek.

| (39) | Ha egy tagállam úgy dönt, hogy az ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban egy másik tagállamban igénybe vett kórházi vagy szakorvosi egészségügyi ellátás költségeinek átvállalására előzetes engedélyezési eljárást vezet be, a másik tagállamban nyújtott ilyen ellátás költségeit a biztosítás helye szerinti tagállam visszatéríti a költségek azon szintjéig, amely akkor merült volna fel, ha a beteg ugyanolyan ▐ egészségügyi ellátást
  vagy a beteg számára ugyanannyira hatékony kezelést
  vett volna igénybe a biztosítás helye szerinti tagállamban, az egészségügyi ellátás ténylegesen felmerült költségeinek meghaladása nélkül. Ha azonban teljesülnek az 1408/71/EGK rendelet 22. cikkének (2) bekezdésében előírt feltételek, az említett rendelettel összhangban kell megadni az engedélyt, és kell biztosítani az ellátásokat. Ez elsősorban olyan esetekre alkalmazandó, amikor az engedélyt a kérelem igazgatási vagy bírósági felülvizsgálatát követően adják meg, és az érintett személy egy másik tagállamban részesült ellátásban. Ezekben az esetekben ezen irányelv 6., 7., 8. és 9. cikkét nem kell alkalmazni. Ez összhangban van a Bíróság ítélkezési gyakorlatával, amely meghatározta, hogy azok a betegek, akik esetében később megalapozatlannak találták az engedély megtagadását, jogosultak a más tagállamban igénybe vett ellátás költségének teljes mértékű visszatérítésére az ellátás helye szerinti tagállam jogszabályainak rendelkezéseivel összhangban. |
| --- | --- |

(39)

Ha egy tagállam úgy dönt, hogy az ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban egy másik tagállamban igénybe vett kórházi vagy szakorvosi egészségügyi ellátás költségeinek átvállalására előzetes engedélyezési eljárást vezet be, a másik tagállamban nyújtott ilyen ellátás költségeit a biztosítás helye szerinti tagállam visszatéríti a költségek azon szintjéig, amely akkor merült volna fel, ha a beteg ugyanolyan ▐ egészségügyi ellátást
  vagy a beteg számára ugyanannyira hatékony kezelést
  vett volna igénybe a biztosítás helye szerinti tagállamban, az egészségügyi ellátás ténylegesen felmerült költségeinek meghaladása nélkül. Ha azonban teljesülnek az 1408/71/EGK rendelet 22. cikkének (2) bekezdésében előírt feltételek, az említett rendelettel összhangban kell megadni az engedélyt, és kell biztosítani az ellátásokat. Ez elsősorban olyan esetekre alkalmazandó, amikor az engedélyt a kérelem igazgatási vagy bírósági felülvizsgálatát követően adják meg, és az érintett személy egy másik tagállamban részesült ellátásban. Ezekben az esetekben ezen irányelv 6., 7., 8. és 9. cikkét nem kell alkalmazni. Ez összhangban van a Bíróság ítélkezési gyakorlatával, amely meghatározta, hogy azok a betegek, akik esetében később megalapozatlannak találták az engedély megtagadását, jogosultak a más tagállamban igénybe vett ellátás költségének teljes mértékű visszatérítésére az ellátás helye szerinti tagállam jogszabályainak rendelkezéseivel összhangban.

| (40) | Az előzetes engedélyt csak méltányos és átlátható eljárás keretében lehet elutasítani. A kérelem előterjesztésére és az elutasítás lehetséges indokaira vonatkozó tagállami szabályokat előzetesen közzé kell tenni. Az elutasításoknak a szükségesre kell korlátozódniuk, és arányosnak kell lenniük az előzetes engedélyezési rendszer létrehozásának célkitűzéseivel. |
| --- | --- |

(40)

Az előzetes engedélyt csak méltányos és átlátható eljárás keretében lehet elutasítani. A kérelem előterjesztésére és az elutasítás lehetséges indokaira vonatkozó tagállami szabályokat előzetesen közzé kell tenni. Az elutasításoknak a szükségesre kell korlátozódniuk, és arányosnak kell lenniük az előzetes engedélyezési rendszer létrehozásának célkitűzéseivel.

| (41) | Azon életveszélyben lévő betegek, akik hazájukban orvosi kezelés várólistáján szerepelnek és sürgős ellátást igényelnek, nem esnek előzetes engedélyezési kötelezettség hatálya alá, mivel az eljárás megakadályozhatja, hogy egy másik tagállamban időben megkapják szükséges kezelést. |
| --- | --- |

(41)

Azon életveszélyben lévő betegek, akik hazájukban orvosi kezelés várólistáján szerepelnek és sürgős ellátást igényelnek, nem esnek előzetes engedélyezési kötelezettség hatálya alá, mivel az eljárás megakadályozhatja, hogy egy másik tagállamban időben megkapják szükséges kezelést.

| (42) | A tagállamok által a határokon átnyúló egészségügyi ellátás igénybevételére vonatkozóan meghatározott eljárásoknak a betegek számára garanciákat kell biztosítaniuk a tényszerűség, megkülönböztetés-mentesség és az átláthatóság tekintetében, olyan módon, hogy a nemzeti hatóságok határozataikat megfelelő időben, kellő körültekintéssel és mind az általános elveket, mind az egyes esetek sajátos körülményeit figyelembe véve hozzák meg. Ez a másik tagállamban igénybe vett egészségügyi ellátás költségeinek tényleges visszatérítésére is alkalmazandó a beteg hazatérését követően. Helyénvaló, hogy a betegek határokon átnyúló egészségügyi ellátása tekintetében tizenöt naptári napon belül döntés szülessen. Ez az időtartam azonban lerövidül, ha a szóban forgó ellátás sürgős volta ezt indokolja. Ezek az általános szabályok nem érintik azonban a ║ 2005/36/EK ║ irányelv által előírt, a szolgáltatások nyújtásáról szóló elismerési eljárásokat és szabályokat. |
| --- | --- |

(42)

A tagállamok által a határokon átnyúló egészségügyi ellátás igénybevételére vonatkozóan meghatározott eljárásoknak a betegek számára garanciákat kell biztosítaniuk a tényszerűség, megkülönböztetés-mentesség és az átláthatóság tekintetében, olyan módon, hogy a nemzeti hatóságok határozataikat megfelelő időben, kellő körültekintéssel és mind az általános elveket, mind az egyes esetek sajátos körülményeit figyelembe véve hozzák meg. Ez a másik tagállamban igénybe vett egészségügyi ellátás költségeinek tényleges visszatérítésére is alkalmazandó a beteg hazatérését követően. Helyénvaló, hogy a betegek határokon átnyúló egészségügyi ellátása tekintetében tizenöt naptári napon belül döntés szülessen. Ez az időtartam azonban lerövidül, ha a szóban forgó ellátás sürgős volta ezt indokolja. Ezek az általános szabályok nem érintik azonban a ║ 2005/36/EK ║ irányelv által előírt, a szolgáltatások nyújtásáról szóló elismerési eljárásokat és szabályokat.

| (43) | A határokon átnyúló egészségügyi ellátás valamennyi lényeges szempontjáról megfelelő tájékoztatást kell nyújtani annak érdekében, hogy a betegek élhessenek a határokon átnyúló egészségügyi ellátás igénybevételének jogával. A határokon átnyúló egészségügyi ellátás számára az ilyen tájékoztatás nyújtására a legeredményesebb mechanizmus központi kapcsolattartó pontok létrehozása az egyes tagállamokon belül, amelyekkel a betegek felvehetik a kapcsolatot, és amelyek információval szolgálnak a határokon átnyúló egészségügyi ellátásról, figyelembe véve az adott tagállam egészségügyi rendszerének vonatkozásait. Mivel a határokon átnyúló egészségügyi ellátás szempontjaira vonatkozó kérdések megválaszolásához a különböző tagállamok hatóságai közötti összeköttetésre van szükség, ezeknek a központi kapcsolattartó pontoknak egyúttal hálózatként is kell működniük, melyen keresztül az ilyen kérdések eredményesen megválaszolhatók. E kapcsolattartó pontoknak együtt kell működniük egymással, és lehetővé kell tenniük a betegek számára, hogy megalapozott döntést hozzanak a határokon átnyúló egészségügyi ellátásról. Emellett tájékoztatniuk kell arról is, milyen lehetőségek léteznek a határokon átnyúló egészségügyi ellátással kapcsolatos problémák felmerülése esetén, különösen a határokon átnyúló viták peren kívüli rendezése tekintetében.
  A határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó információk nyújtásával kapcsolatos rendelkezések kidolgozásakor a tagállamoknak figyelembe kell venniük annak szükségességét, hogy az információkat hozzáférhető formátumban nyújtsák, valamint figyelembe kell venniük a veszélyeztetett betegek, a fogyatékkal élő és az összetett igényekkel rendelkező személyek számára biztosított további segítségnyújtás lehetséges forrásait. |
| --- | --- |

(43)

A határokon átnyúló egészségügyi ellátás valamennyi lényeges szempontjáról megfelelő tájékoztatást kell nyújtani annak érdekében, hogy a betegek élhessenek a határokon átnyúló egészségügyi ellátás igénybevételének jogával. A határokon átnyúló egészségügyi ellátás számára az ilyen tájékoztatás nyújtására a legeredményesebb mechanizmus központi kapcsolattartó pontok létrehozása az egyes tagállamokon belül, amelyekkel a betegek felvehetik a kapcsolatot, és amelyek információval szolgálnak a határokon átnyúló egészségügyi ellátásról, figyelembe véve az adott tagállam egészségügyi rendszerének vonatkozásait. Mivel a határokon átnyúló egészségügyi ellátás szempontjaira vonatkozó kérdések megválaszolásához a különböző tagállamok hatóságai közötti összeköttetésre van szükség, ezeknek a központi kapcsolattartó pontoknak egyúttal hálózatként is kell működniük, melyen keresztül az ilyen kérdések eredményesen megválaszolhatók. E kapcsolattartó pontoknak együtt kell működniük egymással, és lehetővé kell tenniük a betegek számára, hogy megalapozott döntést hozzanak a határokon átnyúló egészségügyi ellátásról. Emellett tájékoztatniuk kell arról is, milyen lehetőségek léteznek a határokon átnyúló egészségügyi ellátással kapcsolatos problémák felmerülése esetén, különösen a határokon átnyúló viták peren kívüli rendezése tekintetében.
  A határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó információk nyújtásával kapcsolatos rendelkezések kidolgozásakor a tagállamoknak figyelembe kell venniük annak szükségességét, hogy az információkat hozzáférhető formátumban nyújtsák, valamint figyelembe kell venniük a veszélyeztetett betegek, a fogyatékkal élő és az összetett igényekkel rendelkező személyek számára biztosított további segítségnyújtás lehetséges forrásait.

| (44) | Ha a beteg valamely olyan tagállamban részesül egészségügyi ellátásban, amely nem a biztosítás helye szerinti tagállam, rendkívül lényeges, hogy a beteg előzetesen tisztában legyen az alkalmazandó szabályokkal. Ugyanilyen mértékű egyértelműség szükséges ▐, ha az egészségügyi ellátás határokon nyúlik át
  , például a távgyógyászati szolgáltatások esetében
  . Ezekben az esetekben az egészségügyi ellátás nyújtására vonatkozó szabályokat az ezen irányelv 5. cikkében meghatározott általános elvekkel összhangban az ellátás helye szerinti tagállamban hatályos szabályok irányítják, mivel a Szerződés 152. cikkének (5) bekezdésével összhangban az egészségügyi szolgáltatások szervezése és nyújtása a tagállamok hatáskörébe tartozik. Ez hozzájárul ahhoz, hogy a beteg megalapozott döntést hozzon, és segít elkerülni a téves értelmezéseket és félreértéseket. Emellett pedig segíti a beteg és az egészségügyi szolgáltató közötti nagyfokú bizalom létrejöttét. |
| --- | --- |

(44)

Ha a beteg valamely olyan tagállamban részesül egészségügyi ellátásban, amely nem a biztosítás helye szerinti tagállam, rendkívül lényeges, hogy a beteg előzetesen tisztában legyen az alkalmazandó szabályokkal. Ugyanilyen mértékű egyértelműség szükséges ▐, ha az egészségügyi ellátás határokon nyúlik át
  , például a távgyógyászati szolgáltatások esetében
  . Ezekben az esetekben az egészségügyi ellátás nyújtására vonatkozó szabályokat az ezen irányelv 5. cikkében meghatározott általános elvekkel összhangban az ellátás helye szerinti tagállamban hatályos szabályok irányítják, mivel a Szerződés 152. cikkének (5) bekezdésével összhangban az egészségügyi szolgáltatások szervezése és nyújtása a tagállamok hatáskörébe tartozik. Ez hozzájárul ahhoz, hogy a beteg megalapozott döntést hozzon, és segít elkerülni a téves értelmezéseket és félreértéseket. Emellett pedig segíti a beteg és az egészségügyi szolgáltató közötti nagyfokú bizalom létrejöttét.

| (45) | A tagállamoknak határozniuk kell az említett nemzeti kapcsolattartó pontok formájáról és számáról. A nemzeti kapcsolattartó pontokat a meglévő információs központokba, illetve azok tevékenységébe is be lehet illeszteni, ekkor azonban világosan jelezni kell, hogy ezek a határokon átnyúló egészségügyi ellátással kapcsolatos nemzeti kapcsolattartó pontokként is szolgálnak. A nemzeti kapcsolattartó pontok számára megfelelő eszközöket kell biztosítani a határokon átnyúló egészségügyi ellátás legfontosabb szempontjaira vonatkozó tájékoztatás és szükség esetén a betegek számára történő gyakorlati segítségnyújtás lehetővé tétele érdekében.
  A tagállamoknak biztosítaniuk kell az egészségügyi szakemberek képviseleti testületeinek részvételét e tevékenységekben.
  A nemzeti kapcsolattartó pontok megléte nem zárja ki azt, hogy a tagállamok létrehozzanak más kapcsolódó tájékoztatási pontokat regionális vagy helyi szinten, egészségügyi rendszereik sajátos szervezésének megfelelően.
  A nemzeti kapcsolattartó pontoknak képesnek kell lenniük arra, hogy a betegeket megfelelően tájékoztassák a határokon átnyúló egészségügyi ellátással kapcsolatban, és segítséget nyújtsanak nekik. Ez nem terjed ki a jogi tanácsadásra. |
| --- | --- |

(45)

A tagállamoknak határozniuk kell az említett nemzeti kapcsolattartó pontok formájáról és számáról. A nemzeti kapcsolattartó pontokat a meglévő információs központokba, illetve azok tevékenységébe is be lehet illeszteni, ekkor azonban világosan jelezni kell, hogy ezek a határokon átnyúló egészségügyi ellátással kapcsolatos nemzeti kapcsolattartó pontokként is szolgálnak. A nemzeti kapcsolattartó pontok számára megfelelő eszközöket kell biztosítani a határokon átnyúló egészségügyi ellátás legfontosabb szempontjaira vonatkozó tájékoztatás és szükség esetén a betegek számára történő gyakorlati segítségnyújtás lehetővé tétele érdekében.
  A tagállamoknak biztosítaniuk kell az egészségügyi szakemberek képviseleti testületeinek részvételét e tevékenységekben.
  A nemzeti kapcsolattartó pontok megléte nem zárja ki azt, hogy a tagállamok létrehozzanak más kapcsolódó tájékoztatási pontokat regionális vagy helyi szinten, egészségügyi rendszereik sajátos szervezésének megfelelően.
  A nemzeti kapcsolattartó pontoknak képesnek kell lenniük arra, hogy a betegeket megfelelően tájékoztassák a határokon átnyúló egészségügyi ellátással kapcsolatban, és segítséget nyújtsanak nekik. Ez nem terjed ki a jogi tanácsadásra.

| (46) | A ▐ különböző tagállamok szolgáltatói, felhasználói és szabályozó hatóságai közötti ▐ nemzeti, regionális vagy helyi szintű
  együttműködésre van szükség
  a biztonságos, magas színvonalú és hatékony határokon átnyúló ellátás érdekében. Ez különösen igaz a határ menti régiók együttműködésére, ahol a határokon átnyúló
  egészségügyi ellátás
  az egészségügyi
  ellátás
  szervezésének leghatékonyabb módja lehet a helyi lakosság számára, viszont ahol a határokon átnyúló, fenntartható szolgáltatásnyújtás a különböző tagállamok egészségügyi rendszerei közötti együttműködést igényli. Ez az együttműködés jelenthet közös tervezést, az eljárások vagy előírások kölcsönös elismerését vagy kiigazítását, a nemzeti információs és kommunikációs technológiák összehangolását, az ellátás folyamatossága biztosításának gyakorlati mechanizmusait vagy az egészségügyi ellátás határokon átnyúló nyújtásának megkönnyítését az egészségügyi szakemberek által, átmeneti vagy alkalmi jelleggel. ▐ |
| --- | --- |

(46)

A ▐ különböző tagállamok szolgáltatói, felhasználói és szabályozó hatóságai közötti ▐ nemzeti, regionális vagy helyi szintű
  együttműködésre van szükség
  a biztonságos, magas színvonalú és hatékony határokon átnyúló ellátás érdekében. Ez különösen igaz a határ menti régiók együttműködésére, ahol a határokon átnyúló
  egészségügyi ellátás
  az egészségügyi
  ellátás
  szervezésének leghatékonyabb módja lehet a helyi lakosság számára, viszont ahol a határokon átnyúló, fenntartható szolgáltatásnyújtás a különböző tagállamok egészségügyi rendszerei közötti együttműködést igényli. Ez az együttműködés jelenthet közös tervezést, az eljárások vagy előírások kölcsönös elismerését vagy kiigazítását, a nemzeti információs és kommunikációs technológiák összehangolását, az ellátás folyamatossága biztosításának gyakorlati mechanizmusait vagy az egészségügyi ellátás határokon átnyúló nyújtásának megkönnyítését az egészségügyi szakemberek által, átmeneti vagy alkalmi jelleggel. ▐

| (47) | A Bizottságnak ösztönöznie kell az együttműködést a tagállamok között az ezen irányelv IV. fejezetében meghatározott területeken, és a Szerződés 152. cikkének (2) bekezdésével összhangban a tagállamokkal szorosan együttműködve meg kell tennie minden hasznos kezdeményezést az együttműködés előmozdítására. Különös figyelmet kell fordítani az európai területi együttműködési csoportosulás (EGTC) lehetséges használatára. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottságnak ösztönöznie kell az együttműködést a tagállamok között az ezen irányelv IV. fejezetében meghatározott területeken, és a Szerződés 152. cikkének (2) bekezdésével összhangban a tagállamokkal szorosan együttműködve meg kell tennie minden hasznos kezdeményezést az együttműködés előmozdítására. Különös figyelmet kell fordítani az európai területi együttműködési csoportosulás (EGTC) lehetséges használatára.

| (48) | Ha a gyógyszereket az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (16) összhangban engedélyezik
  , beleértve a hamisított gyógyszerekről és a gyógyszermellékhatás-figyelésről szóló jövőbeli irányelveket
  , és egy másik tagállamban írták fel névre szólóan, elvileg lehetséges, hogy a rendelvényt a beteg biztosítási helye szerinti tagállamban is elismerjék orvosilag
  vagy a gyógyszertárakban,
  és felhasználják. Az ilyen elismerés szabályozási és adminisztratív akadályainak megszüntetése nem érinti azt, hogy minden egyes esetben szükséges a beteg kezelőorvosának vagy gyógyszerészének megfelelő beleegyezése, ha ezt az emberi egészségvédelem megköveteli, és e cél eléréséhez szükséges és azzal arányos. Az egészségügyi elismerés nem érinti a biztosítás helye szerinti tagállam határozatát arra vonatkozóan, hogy az ilyen gyógyszereket beemeli-e a biztosítás helye szerinti társadalombiztosítási rendszer által fedezett ellátásokba
  , a nemzeti árképzési és fizetési szabályok érvényességének sérelme nélkül
  . Az elismerés elvének végrehajtását elősegíti a beteg biztonságának biztosításához és a gyógyszerekkel való visszaélés vagy a gyógyszertévesztés elkerülése érdekében szükséges intézkedések elfogadása. |
| --- | --- |

(48)

Ha a gyógyszereket az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (16) összhangban engedélyezik
  , beleértve a hamisított gyógyszerekről és a gyógyszermellékhatás-figyelésről szóló jövőbeli irányelveket
  , és egy másik tagállamban írták fel névre szólóan, elvileg lehetséges, hogy a rendelvényt a beteg biztosítási helye szerinti tagállamban is elismerjék orvosilag
  vagy a gyógyszertárakban,
  és felhasználják. Az ilyen elismerés szabályozási és adminisztratív akadályainak megszüntetése nem érinti azt, hogy minden egyes esetben szükséges a beteg kezelőorvosának vagy gyógyszerészének megfelelő beleegyezése, ha ezt az emberi egészségvédelem megköveteli, és e cél eléréséhez szükséges és azzal arányos. Az egészségügyi elismerés nem érinti a biztosítás helye szerinti tagállam határozatát arra vonatkozóan, hogy az ilyen gyógyszereket beemeli-e a biztosítás helye szerinti társadalombiztosítási rendszer által fedezett ellátásokba
  , a nemzeti árképzési és fizetési szabályok érvényességének sérelme nélkül
  . Az elismerés elvének végrehajtását elősegíti a beteg biztonságának biztosításához és a gyógyszerekkel való visszaélés vagy a gyógyszertévesztés elkerülése érdekében szükséges intézkedések elfogadása.

| (49) | A megfizethető, magas színvonalú és költséghatékony egészségügyi ellátás érdekében az európai referenciahálózatoknak egészségügyi ellátást kell nyújtaniuk azon betegek számára, akik a források vagy szakértelem különleges koncentrációját igénylik; ezek a hálózatok központi szerepet játszhatnak az orvosképzésben, a kutatásban, az ismeretek terjesztésében és az értékelésben. Létre kell hozni az európai referenciahálózatok kijelölésének és fejlesztésének mechanizmusát annak érdekében, hogy európai szinten egyenlő hozzáférést lehessen biztosítani egy adott egészségügyi terület nagymértékben megosztott szakértelméhez minden beteg, valamint az egészségügyi szakemberek számára. |
| --- | --- |

(49)

A megfizethető, magas színvonalú és költséghatékony egészségügyi ellátás érdekében az európai referenciahálózatoknak egészségügyi ellátást kell nyújtaniuk azon betegek számára, akik a források vagy szakértelem különleges koncentrációját igénylik; ezek a hálózatok központi szerepet játszhatnak az orvosképzésben, a kutatásban, az ismeretek terjesztésében és az értékelésben. Létre kell hozni az európai referenciahálózatok kijelölésének és fejlesztésének mechanizmusát annak érdekében, hogy európai szinten egyenlő hozzáférést lehessen biztosítani egy adott egészségügyi terület nagymértékben megosztott szakértelméhez minden beteg, valamint az egészségügyi szakemberek számára.

| (50) | A határokon átnyúló egészségügyi ellátás nyújtásában az információs és kommunikációs technológiák alkalmazásával eszközölt fejlesztések torzíthatják a tagállamok felügyelői hatáskörének egyértelműségét, hátráltatva az egészségügyi ellátás szabad mozgását, és a szolgáltatás e módja által további esetleges kockázatot jelenthetnek az egészségvédelem számára. A Közösségben a határokon átnyúló egészségügyi ellátást olyan információs és kommunikációs technológiák támogatják, amelyek egymástól nagymértékben eltérnek és nem kompatibilisek; ez pedig akadályozza a határokon átnyúló egészségügyi ellátás nyújtását, és veszélyeztetheti az egészségvédelmet. Ezért szükséges e területek közösségi összehangolásáról rendelkezni a Bizottság felhatalmazásával arra, hogy végrehajtási rendelkezéseket fogadjon el annak érdekében, hogy lehetővé tegye e téren a hatáskörök és szabványok kellően gyors meghatározását és frissítését, a releváns technológiák és technikák folyamatos fejlődését tükrözve. |
| --- | --- |

(50)

A határokon átnyúló egészségügyi ellátás nyújtásában az információs és kommunikációs technológiák alkalmazásával eszközölt fejlesztések torzíthatják a tagállamok felügyelői hatáskörének egyértelműségét, hátráltatva az egészségügyi ellátás szabad mozgását, és a szolgáltatás e módja által további esetleges kockázatot jelenthetnek az egészségvédelem számára. A Közösségben a határokon átnyúló egészségügyi ellátást olyan információs és kommunikációs technológiák támogatják, amelyek egymástól nagymértékben eltérnek és nem kompatibilisek; ez pedig akadályozza a határokon átnyúló egészségügyi ellátás nyújtását, és veszélyeztetheti az egészségvédelmet. Ezért szükséges e területek közösségi összehangolásáról rendelkezni a Bizottság felhatalmazásával arra, hogy végrehajtási rendelkezéseket fogadjon el annak érdekében, hogy lehetővé tegye e téren a hatáskörök és szabványok kellően gyors meghatározását és frissítését, a releváns technológiák és technikák folyamatos fejlődését tükrözve.

| (51) | Az elektronikus egészségügyi megoldások interoperabilitását úgy kell elérni, hogy közben be kell tartani a betegek védelmében hozott, az egészségügyi szolgáltatásokra, így az internetes gyógyszertárakra vonatkozó nemzeti jogszabályokat, különösen a csak rendelvényre kapható gyógyszerek postai úton történő rendelésének nemzeti tilalmát a Bíróság esetjogával és a távollevők között kötött szerződések esetén a fogyasztók védelméről szóló, 1997. május 20-i 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (17) összhangban. |
| --- | --- |

(51)

Az elektronikus egészségügyi megoldások interoperabilitását úgy kell elérni, hogy közben be kell tartani a betegek védelmében hozott, az egészségügyi szolgáltatásokra, így az internetes gyógyszertárakra vonatkozó nemzeti jogszabályokat, különösen a csak rendelvényre kapható gyógyszerek postai úton történő rendelésének nemzeti tilalmát a Bíróság esetjogával és a távollevők között kötött szerződések esetén a fogyasztók védelméről szóló, 1997. május 20-i 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (17) összhangban.

| (52) | A határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó rendszeres statisztika, valamint kiegészítő adatok szükségesek általában az egészségügyi ellátás, különösen pedig a határokon átnyúló egészségügyi ellátás megfelelő ellenőrzése, tervezése és igazgatása érdekében, a statisztikák és kiegészítő adatok előállítását pedig lehetőség szerint integrálni kell a létező adatgyűjtő rendszerekbe a határokon átnyúló egészségügyi ellátás figyelembe vételével kapcsolatban a megfelelő ellenőrzés és tervezés lehetővé tétele érdekében, beleértve olyan megfelelő, közösségi szintű struktúrákat, mint a közösségi statisztikai rendszer, különösen pedig a közegészségre és a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikáról szóló, 2008. december 16-i 1338/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (18), a közegészségügyre vonatkozó közösségi cselekvési program (2003–2008) elfogadásáról szóló, 2002. szeptember 23-i 1786/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (19) létrehozott egészségügyi program keretében létrejött egészségügyi információs rendszer és más ellenőrző tevékenységek, például az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ létrehozásáról szóló, 2004. április 21-i 851/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (20) létrehozott Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ által végzett ellenőrző tevékenységek. |
| --- | --- |

(52)

A határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó rendszeres statisztika, valamint kiegészítő adatok szükségesek általában az egészségügyi ellátás, különösen pedig a határokon átnyúló egészségügyi ellátás megfelelő ellenőrzése, tervezése és igazgatása érdekében, a statisztikák és kiegészítő adatok előállítását pedig lehetőség szerint integrálni kell a létező adatgyűjtő rendszerekbe a határokon átnyúló egészségügyi ellátás figyelembe vételével kapcsolatban a megfelelő ellenőrzés és tervezés lehetővé tétele érdekében, beleértve olyan megfelelő, közösségi szintű struktúrákat, mint a közösségi statisztikai rendszer, különösen pedig a közegészségre és a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikáról szóló, 2008. december 16-i 1338/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (18), a közegészségügyre vonatkozó közösségi cselekvési program (2003–2008) elfogadásáról szóló, 2002. szeptember 23-i 1786/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (19) létrehozott egészségügyi program keretében létrejött egészségügyi információs rendszer és más ellenőrző tevékenységek, például az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ létrehozásáról szóló, 2004. április 21-i 851/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (20) létrehozott Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ által végzett ellenőrző tevékenységek.

| (53) | Az orvostudományban és az egészségügyi technológiákban elért folyamatos előrelépések egyszerre jelentenek lehetőséget és kihívást a tagállamok egészségügyi rendszerei számára.
  Mindazonáltal az egészségügyi technológiák értékelése és bizonyos adminisztratív testületek döntései miatt az új technológiákhoz való hozzáférés lehetséges korlátozása számos alapvető szociális kérdést vet fel, amelyekhez az érdekelt felek széles körének hozzájárulására és életképes irányítási modell létrehozására van szükség. Következésképpen az együttműködésben nemcsak az összes tagállam illetékes hatóságainak, hanem valamennyi érintett félnek részt kell vennie, beleértve az egészségügyi szakembereket, valamint a betegek és az ágazat képviselőit is. Ezen kívül ennek az együttműködésnek a felelősségteljes irányítás olyan megvalósítható elvein kell alapulnia, mint az átláthatóság, a nyitottság, illetve az eljárások tárgyilagossága és pártatlansága. |
| --- | --- |

(53)

Az orvostudományban és az egészségügyi technológiákban elért folyamatos előrelépések egyszerre jelentenek lehetőséget és kihívást a tagállamok egészségügyi rendszerei számára.
  Mindazonáltal az egészségügyi technológiák értékelése és bizonyos adminisztratív testületek döntései miatt az új technológiákhoz való hozzáférés lehetséges korlátozása számos alapvető szociális kérdést vet fel, amelyekhez az érdekelt felek széles körének hozzájárulására és életképes irányítási modell létrehozására van szükség. Következésképpen az együttműködésben nemcsak az összes tagállam illetékes hatóságainak, hanem valamennyi érintett félnek részt kell vennie, beleértve az egészségügyi szakembereket, valamint a betegek és az ágazat képviselőit is. Ezen kívül ennek az együttműködésnek a felelősségteljes irányítás olyan megvalósítható elvein kell alapulnia, mint az átláthatóság, a nyitottság, illetve az eljárások tárgyilagossága és pártatlansága.

| (54) | Az irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (21) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(54)

Az irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (21) összhangban kell elfogadni.

| (55) | A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen a következő intézkedések elfogadására az illetékes szakértőkkel és érdekeltekkel együttműködésben
  : az éjszakai kórházi tartózkodást igénylő ellátásoktól eltérő olyan ellátások jegyzéke, melyekre ugyanazok a szabályok vonatkoznak, mint a kórházi ellátásra; kísérőintézkedések gyógyszerek vagy anyagok meghatározott kategóriáinak kizárására a más tagállamban felírt rendelvények ezen irányelvben előírt elismerésének hatálya alól; azon különleges kritériumok és feltételek listája, melyeknek az európai referenciahálózatoknak meg kell felelniük; az európai referenciahálózatok létrehozására irányuló eljárás. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak, és céljuk az irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek a módosítása, és/vagy az irányelv nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítése, az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási eljárásnak megfelelően kell elfogadni őket. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen a következő intézkedések elfogadására az illetékes szakértőkkel és érdekeltekkel együttműködésben
  : az éjszakai kórházi tartózkodást igénylő ellátásoktól eltérő olyan ellátások jegyzéke, melyekre ugyanazok a szabályok vonatkoznak, mint a kórházi ellátásra; kísérőintézkedések gyógyszerek vagy anyagok meghatározott kategóriáinak kizárására a más tagállamban felírt rendelvények ezen irányelvben előírt elismerésének hatálya alól; azon különleges kritériumok és feltételek listája, melyeknek az európai referenciahálózatoknak meg kell felelniük; az európai referenciahálózatok létrehozására irányuló eljárás. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak, és céljuk az irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek a módosítása, és/vagy az irányelv nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítése, az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási eljárásnak megfelelően kell elfogadni őket.

| (56) | Mivel ezen irányelv célját – nevezetesen az általános keret megteremtését az egészségügyi ellátás biztonságos, magas színvonalú és hatékony nyújtására az Európai Unióban – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és a fellépés terjedelme miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az ugyaneben a cikkben foglalt arányosság elvével összhangban az irányelv nem lépi túl az említett cél megvalósításához szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(56)

Mivel ezen irányelv célját – nevezetesen az általános keret megteremtését az egészségügyi ellátás biztonságos, magas színvonalú és hatékony nyújtására az Európai Unióban – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és a fellépés terjedelme miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az ugyaneben a cikkben foglalt arányosság elvével összhangban az irányelv nem lépi túl az említett cél megvalósításához szükséges mértéket.

| (57) | A biztosítás helye szerinti tagállamnak és az ellátás helye szerinti tagállamnak előzetes kétoldalú együttműködés révén és a beteggel konzultálva biztosítania kell, hogy az engedélyezett orvosi kezelést követően megfelelő utókezelés és támogatás álljon rendelkezésre az egyik tagállamban, valamint hogy a betegek világos tájékoztatásban részesülhessenek az utókezelési lehetőségekről és azok költségeiről. Ennek érdekében a tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk annak biztosítására, hogy az egészségügyi és szociális ellátásra vonatkozó szükséges adatok az orvosi titoktartás kellő figyelembevételével átadásra kerüljenek és hogy a két ország egészségügyi és szociális ellátásban dolgozó szakemberei konzultálhassanak egymással a beteg lehető legmagasabb színvonalú ellátása és utókezelése érdekében (beleértve a szociális támogatást is). |
| --- | --- |

(57)

A biztosítás helye szerinti tagállamnak és az ellátás helye szerinti tagállamnak előzetes kétoldalú együttműködés révén és a beteggel konzultálva biztosítania kell, hogy az engedélyezett orvosi kezelést követően megfelelő utókezelés és támogatás álljon rendelkezésre az egyik tagállamban, valamint hogy a betegek világos tájékoztatásban részesülhessenek az utókezelési lehetőségekről és azok költségeiről. Ennek érdekében a tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk annak biztosítására, hogy az egészségügyi és szociális ellátásra vonatkozó szükséges adatok az orvosi titoktartás kellő figyelembevételével átadásra kerüljenek és hogy a két ország egészségügyi és szociális ellátásban dolgozó szakemberei konzultálhassanak egymással a beteg lehető legmagasabb színvonalú ellátása és utókezelése érdekében (beleértve a szociális támogatást is).

| (58) | A betegek Európai Unión belüli mozgásszabadságának megkönnyítése révén ez az irányelv valószínűleg az egészségügyi szolgáltatók közötti versenyhez vezet. Egy ilyen verseny valószínűleg mindenki számára hozzájárul az egészségügyi ellátás általános minőségének javulásához és kiválósági központok létrehozásához, |
| --- | --- |

(58)

A betegek Európai Unión belüli mozgásszabadságának megkönnyítése révén ez az irányelv valószínűleg az egészségügyi szolgáltatók közötti versenyhez vezet. Egy ilyen verseny valószínűleg mindenki számára hozzájárul az egészségügyi ellátás általános minőségének javulásához és kiválósági központok létrehozásához,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Cél

Ez az irányelv megállapítja
  a másik tagállamban nyújtott biztonságos és magas színvonalú egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés szabályait és az egészségügyi ellátással kapcsolatban a tagállamok között folytatott együttműködés mechanizmusait, teljes mértékben tiszteletben tartva az egészségügyi ellátás szervezésével és nyújtásával kapcsolatos nemzeti hatásköröket
  .

Ezen irányelv alkalmazásakor a tagállamok figyelembe veszik a magas színvonalú ellátás és a méltányosság elveit.

2. cikk

Hatály

Az irányelv
  a határokon átnyúló
  egészségügyi ellátás nyújtására vonatkozik, tekintet nélkül annak szervezésére, végrehajtására és finanszírozására, illetve arra, hogy állami vagy magánszektorbeli-e.
  Nem érinti a szociális biztonsági rendszerek összehangolásának az 1408/71/EGK rendeletben és az annak helyébe lépő 883/2004/EK rendeletben megállapított jelenlegi jogi keretét.

Ez az irányelv nem vonatkozik az elsősorban hosszú távú ellátásra irányuló egészségügyi szolgáltatásokra, beleértve azokat a hosszú távon nyújtott szolgáltatásokat, amelyek célja a napi teendők ellátásában segítségre szorulók támogatása.

Ez az irányelv nem vonatkozik a szervátültetésekre sem.

3. cikk

Kapcsolat más közösségi rendelkezésekkel

(1)   Ezen irányelv alkalmazása nem érinti a következőket:

| a) | a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv; |
| --- | --- |

a)

a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv;

| b) | a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) (22); |
| --- | --- |

b)

a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) (22);

| c) | A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 95/46/EK irányelv és az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (23); |
| --- | --- |

c)

A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 95/46/EK irányelv és az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (23);

| d) | Az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 31-i 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (24) és az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK irányelv; |
| --- | --- |

d)

Az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 31-i 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (24) és az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK irányelv;

| e) | Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerkészítményekkel végzett klinikai vizsgálatok során alkalmazandó helyes klinikai gyakorlat bevezetésére vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 2001. április 4-i 2001/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (25); |
| --- | --- |

e)

Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerkészítményekkel végzett klinikai vizsgálatok során alkalmazandó helyes klinikai gyakorlat bevezetésére vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 2001. április 4-i 2001/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (25);

| f) | A munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (26); |
| --- | --- |

f)

A munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (26);

| g) | A személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló ║ 2000/43/EK ║ irányelv; |
| --- | --- |

g)

A személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló ║ 2000/43/EK ║ irányelv;

| h) | Az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés tekintetében a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód keretének létrehozásáról szóló 2004/113/EK irányelv; |
| --- | --- |

h)

Az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés tekintetében a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód keretének létrehozásáról szóló 2004/113/EK irányelv;

| i) | A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló 2000/78/EK irányelv; |
| --- | --- |

i)

A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló 2000/78/EK irányelv;

| j) | A személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, korra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló 2009/.../EK irányelv; |
| --- | --- |

j)

A személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, korra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló 2009/.../EK irányelv;

| k) | A szociális biztonsági rendszerek összehangolásáról szóló rendeletek, elsősorban a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK rendelet ║ 22. cikke, valamint a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló ║ 883/2004/EK ║ rendelet║, |
| --- | --- |

k)

A szociális biztonsági rendszerek összehangolásáról szóló rendeletek, elsősorban a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK rendelet ║ 22. cikke, valamint a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló ║ 883/2004/EK ║ rendelet║,

| l) | Az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló, 2006. július 5-i 1082/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (27); |
| --- | --- |

l)

Az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló, 2006. július 5-i 1082/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (27);

| m) | az emberi vér és vérkomponensek gyűjtésére, vizsgálatára, feldolgozására, tárolására és elosztására vonatkozó minőségi és biztonsági előírások megállapításáról, szóló 2003. január 27-i 2002/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (28); |
| --- | --- |

m)

az emberi vér és vérkomponensek gyűjtésére, vizsgálatára, feldolgozására, tárolására és elosztására vonatkozó minőségi és biztonsági előírások megállapításáról, szóló 2003. január 27-i 2002/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (28);

| n) | az emberi szövetek és sejtek adományozására, gyűjtésére, vizsgálatára, feldolgozására, megőrzésére, tárolására és elosztására vonatkozó minőségi és biztonsági előírások megállapításáról szóló 2004. március 31-i 2004/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (29); |
| --- | --- |

n)

az emberi szövetek és sejtek adományozására, gyűjtésére, vizsgálatára, feldolgozására, megőrzésére, tárolására és elosztására vonatkozó minőségi és biztonsági előírások megállapításáról szóló 2004. március 31-i 2004/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (29);

| o) | az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosításra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 1992. június 18-i 92/49/EGK tanácsi irányelv (30) a Bizottságra ruházott végrehajtási jogkörök tekintetében. |
| --- | --- |

o)

az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosításra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 1992. június 18-i 92/49/EGK tanácsi irányelv (30) a Bizottságra ruházott végrehajtási jogkörök tekintetében.

(2)   
  Ez az irányelv nem foglalkozik az egészségügyi ellátás olyan költségeinek átvételével
  , amelyek ▐ egészségügyi
  alapon váltak szükségessé, mialatt
  a biztosított személy
  ideiglenesen egy
  másik tagállamban
  tartózkodott. Ez az irányelv továbbá nem érinti a betegek azon jogait, hogy engedélyt kaphassanak másik tagállamban végzendő kezelésre, amennyiben teljesülnek a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló rendeletekben – különösen a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló
  1408/71/EGK tanácsi rendelet 22.
  cikkében a 883/2004/EK
  rendelet
  20. cikkében –
  előírt feltételek.

▐

(3)   A tagállamoknak ezen irányelv rendelkezéseit a Szerződéssel összhangban kell alkalmazniuk.

4. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „egészségügyi ellátás”: egészségügyi
  szolgáltatások vagy termékek, például gyógyszerek vagy orvostechnikai eszközök, amelyeket
  egészségügyi szakember nyújt vagy
  ír fel betegeknek egészségi állapotuk értékelése, fenntartása vagy javítása, vagy megbetegedésük megakadályozása érdekében
  , tekintet nélkül azok nemzeti szintű szervezésének, végrehajtásának és finanszírozásának módjára, illetve arra, hogy
  az ellátás
  állami vagy magánszolgáltatás-e; |
| --- | --- |

a)

„egészségügyi ellátás”: egészségügyi
  szolgáltatások vagy termékek, például gyógyszerek vagy orvostechnikai eszközök, amelyeket
  egészségügyi szakember nyújt vagy
  ír fel betegeknek egészségi állapotuk értékelése, fenntartása vagy javítása, vagy megbetegedésük megakadályozása érdekében
  , tekintet nélkül azok nemzeti szintű szervezésének, végrehajtásának és finanszírozásának módjára, illetve arra, hogy
  az ellátás
  állami vagy magánszolgáltatás-e;

| b) | „egészségügyi adat”: mindazon információ, amely egy egyén fizikai vagy mentális egészségére, vagy az egyén számára biztosított egészségügyi szolgáltatás biztosítására vonatkozik, amely magában foglalhatja a következőket: az egyénnek az egészségügyi szolgáltatás igénybevételéhez szükséges regisztrációkor megadott adatai; a költségekre vagy a jogosultságra vonatkozó adatok az egyénnel kapcsolatban; az egyén számára kiadott annak az egészségügyi ellátásban egyértelmű azonosítására alkalmas szám, jel vagy adat; az egyénről a számára nyújtott egészségügyi ellátás során gyűjtött adatok; testrész vagy testnedv szűréséből vagy vizsgálatából származó adat; és az egyén számára az egészségügyi ellátást biztosító személy (egészségügyi szakember) személyazonossága; |
| --- | --- |

b)

„egészségügyi adat”: mindazon információ, amely egy egyén fizikai vagy mentális egészségére, vagy az egyén számára biztosított egészségügyi szolgáltatás biztosítására vonatkozik, amely magában foglalhatja a következőket: az egyénnek az egészségügyi szolgáltatás igénybevételéhez szükséges regisztrációkor megadott adatai; a költségekre vagy a jogosultságra vonatkozó adatok az egyénnel kapcsolatban; az egyén számára kiadott annak az egészségügyi ellátásban egyértelmű azonosítására alkalmas szám, jel vagy adat; az egyénről a számára nyújtott egészségügyi ellátás során gyűjtött adatok; testrész vagy testnedv szűréséből vagy vizsgálatából származó adat; és az egyén számára az egészségügyi ellátást biztosító személy (egészségügyi szakember) személyazonossága;

| c) | „határokon átnyúló egészségügyi ellátás”: olyan egészségügyi ellátás, amelyet nem abban a tagállamban nyújtanak, amelyben a beteg biztosítva van ▐; |
| --- | --- |

c)

„határokon átnyúló egészségügyi ellátás”: olyan egészségügyi ellátás, amelyet nem abban a tagállamban nyújtanak, amelyben a beteg biztosítva van ▐;

| d) | „egészségügyi szakember”: a 2005/36/EK irányelv értelmében az általános ellátásért felelős orvos vagy ápoló, fogorvos, szülésznő, gyógyszerész, vagy az egészségügyi ágazatban a 2005/36/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint szabályozott szakmára korlátozott szakmai tevékenységet gyakorló szakember
  , vagy az ellátás helye szerinti tagállamban jogszerűen egészségügyi ellátással kapcsolatos tevékenységet végző személy
  ; |
| --- | --- |

d)

„egészségügyi szakember”: a 2005/36/EK irányelv értelmében az általános ellátásért felelős orvos vagy ápoló, fogorvos, szülésznő, gyógyszerész, vagy az egészségügyi ágazatban a 2005/36/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint szabályozott szakmára korlátozott szakmai tevékenységet gyakorló szakember
  , vagy az ellátás helye szerinti tagállamban jogszerűen egészségügyi ellátással kapcsolatos tevékenységet végző személy
  ;

| e) | „egészségügyi szolgáltató”:
  a fenti d) pontban meghatározott értelemben vett egészségügyi szakember
  vagy jogi személy, aki vagy amely jogszerűen nyújt egészségügyi ellátást egy tagállam területén; |
| --- | --- |

e)

„egészségügyi szolgáltató”:
  a fenti d) pontban meghatározott értelemben vett egészségügyi szakember
  vagy jogi személy, aki vagy amely jogszerűen nyújt egészségügyi ellátást egy tagállam területén;

| f) | „beteg”: olyan természetes személy, aki egy tagállamban egészségügyi ellátást vesz igénybe vagy kíván igénybe venni; |
| --- | --- |

f)

„beteg”: olyan természetes személy, aki egy tagállamban egészségügyi ellátást vesz igénybe vagy kíván igénybe venni;

| g) | „biztosított személy”: ▐ olyan személy, aki a 883/2004/EK rendelet 1. cikkének c)
  pontjában szereplő meghatározás szerint
  biztosítva van
  , vagy a magán betegbiztosítási rendszerek biztosítási feltételeiben meghatározott személy
  ; |
| --- | --- |

g)

„biztosított személy”: ▐ olyan személy, aki a 883/2004/EK rendelet 1. cikkének c)
  pontjában szereplő meghatározás szerint
  biztosítva van
  , vagy a magán betegbiztosítási rendszerek biztosítási feltételeiben meghatározott személy
  ;

| h) | „biztosítás helye szerinti tagállam”: az a tagállam, ahol a beteg biztosított személy
  , vagy a beteg lakóhelye szerinti tagállam, ha ez a tagállam nem egyezik meg az előzővel
  ;

  Amennyiben – az 1408/71/EGK rendelet, illetve a 883/2004/EK rendelet alkalmazása miatt – a beteg lakóhelye szerinti tagállam egészségbiztosítási szerve felelős az adott állam jogszabályai szerinti ellátások nyújtásáért, akkor ezen irányelv alkalmazásában azt a tagállamot kell a biztosítás helye szerinti tagállamnak tekinteni; |
| --- | --- |

h)

„biztosítás helye szerinti tagállam”: az a tagállam, ahol a beteg biztosított személy
  , vagy a beteg lakóhelye szerinti tagállam, ha ez a tagállam nem egyezik meg az előzővel
  ;

| i) | „ellátás helye szerinti tagállam”: az a tagállam, amelynek területén a határokon átnyúló egészségügyi ellátás ténylegesen megvalósul; |
| --- | --- |

i)

„ellátás helye szerinti tagállam”: az a tagállam, amelynek területén a határokon átnyúló egészségügyi ellátás ténylegesen megvalósul;

| j) | „orvostechnikai eszköz”: az orvostechnikai eszközökről szóló, 1993. június 14-i 93/42/EGK tanácsi irányelvben (31), az aktív beültethető orvostechnikai eszközökre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1990. június 20-i 90/385/EGK tanácsi irányelvben (32) vagy az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökről szóló, 1998. október 27-i 98/79/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (33) meghatározott orvostechnikai eszköz; |
| --- | --- |

j)

„orvostechnikai eszköz”: az orvostechnikai eszközökről szóló, 1993. június 14-i 93/42/EGK tanácsi irányelvben (31), az aktív beültethető orvostechnikai eszközökre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1990. június 20-i 90/385/EGK tanácsi irányelvben (32) vagy az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökről szóló, 1998. október 27-i 98/79/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (33) meghatározott orvostechnikai eszköz;

| k) | „egészségügyi ellátással kapcsolatban használt termékek”: valamely személy egészségének megőrzésére vagy javítására használt termékek, mint például orvostechnikai eszközök és gyógyszerek; |
| --- | --- |

k)

„egészségügyi ellátással kapcsolatban használt termékek”: valamely személy egészségének megőrzésére vagy javítására használt termékek, mint például orvostechnikai eszközök és gyógyszerek;

| l) | „gyógyszer”: a 2001/83/EK irányelv szerint meghatározott gyógyszer; |
| --- | --- |

l)

„gyógyszer”: a 2001/83/EK irányelv szerint meghatározott gyógyszer;

| m) | „rendelvény”: a 2001/83/EK irányelvben meghatározott orvosi rendelvény, beleértve az elektronikusan kiadott és továbbított rendelvényeket (e-rendelvény); |
| --- | --- |

m)

„rendelvény”: a 2001/83/EK irányelvben meghatározott orvosi rendelvény, beleértve az elektronikusan kiadott és továbbított rendelvényeket (e-rendelvény);

| n) | „egészségügyi technológia”: betegségmegelőzésre, diagnosztizálásra vagy az egészségügyi ellátás során alkalmazott kezelésre szolgáló gyógyszer vagy orvostechnikai eszköz vagy orvosi és sebészeti eljárások, valamint intézkedések; |
| --- | --- |

n)

„egészségügyi technológia”: betegségmegelőzésre, diagnosztizálásra vagy az egészségügyi ellátás során alkalmazott kezelésre szolgáló gyógyszer vagy orvostechnikai eszköz vagy orvosi és sebészeti eljárások, valamint intézkedések;

| o) | „kár”:
  a határokon átnyúló egészségügyi ellátás alkalmazásában az ellátás helye szerinti tagállam hatályos jogszabályaira hivatkozva kell meghatározni, és annak megítélése, hogy mi jelent kárt, tagállamonként változhat; |
| --- | --- |

o)

„kár”:
  a határokon átnyúló egészségügyi ellátás alkalmazásában az ellátás helye szerinti tagállam hatályos jogszabályaira hivatkozva kell meghatározni, és annak megítélése, hogy mi jelent kárt, tagállamonként változhat;

| p) | „a beteg egészségügyi dokumentációja” vagy „kórtörténet”: az ellátás során a beteg állapotáról és klinikai fejlődéséről bármiféle adatot, értékelést vagy tájékoztatást tartalmazó valamennyi dokumentum. |
| --- | --- |

p)

„a beteg egészségügyi dokumentációja” vagy „kórtörténet”: az ellátás során a beteg állapotáról és klinikai fejlődéséről bármiféle adatot, értékelést vagy tájékoztatást tartalmazó valamennyi dokumentum.

II.   FEJEZET

A TAGÁLLAMOK AZ EGÉSZSÉGÜGYI ELLÁTÁS KÖZÖS SZABÁLYAINAK VALÓ MEGFELELÉSÉRT FELELŐS HATÓSÁGAI

5. cikk

Az ellátást nyújtó tagállam hatóságainak hatásköre

(1)   Az ellátás helye szerinti tagállam feladata az egészségügyi ellátás megszervezése és végrehajtása. Ebben az összefüggésben és az egyetemesség, a jó minőségű ellátáshoz való hozzáférés, a méltányosság és a szolidaritás átfogó értékeinek figyelembevételével feladata a területén nyújtott egészségügyi ellátás egyértelmű minőségi ▐ előírásainak meghatározása
  , a biztonsági előírásokról szóló, hatályban lévő uniós jogszabályokkal való összhang
  , valamint a következők biztosítása:

| a) | ha az egészségügyi ellátást a beteg biztosítási helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban nyújtják, az egészségügyi ellátást az ellátás helye szerinti tagállam jogszabályai szerint nyújtsák; |
| --- | --- |

a)

ha az egészségügyi ellátást a beteg biztosítási helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban nyújtják, az egészségügyi ellátást az ellátás helye szerinti tagállam jogszabályai szerint nyújtsák;

| b) | az a) pontban említett egészségügyi ellátást az ellátás helye szerinti tagállam által meghatározott minőségi előírások és iránymutatások szerint nyújtsák; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett egészségügyi ellátást az ellátás helye szerinti tagállam által meghatározott minőségi előírások és iránymutatások szerint nyújtsák;

| c) | más tagállamok betegei és egészségügyi szolgáltatói az ellátás helye szerinti tagállam nemzeti kapcsolattartó pontjától többek között elektronikus úton tájékoztatást kapjanak a minőségi előírásokról és iránymutatásokról, beleértve a felügyeletre vonatkozó rendelkezéseket is, valamint a biztosított egészségügyi ellátás rendelkezésre állásáról, minőségéről és biztonságáról, a kezelési lehetőségekről, az árakról, az egészségügyi ellátás lehetséges eredményeiről, a fogyatékkal élők számára való hozzáférhetőségéről, valamint az egészségügyi szolgáltató bejegyzésének állapotáról, biztosítási fedezetéről, illetve a szakmai felelősséggel összefüggő személyes vagy kollektív védelem egyéb eszközeiről; |
| --- | --- |

c)

más tagállamok betegei és egészségügyi szolgáltatói az ellátás helye szerinti tagállam nemzeti kapcsolattartó pontjától többek között elektronikus úton tájékoztatást kapjanak a minőségi előírásokról és iránymutatásokról, beleértve a felügyeletre vonatkozó rendelkezéseket is, valamint a biztosított egészségügyi ellátás rendelkezésre állásáról, minőségéről és biztonságáról, a kezelési lehetőségekről, az árakról, az egészségügyi ellátás lehetséges eredményeiről, a fogyatékkal élők számára való hozzáférhetőségéről, valamint az egészségügyi szolgáltató bejegyzésének állapotáról, biztosítási fedezetéről, illetve a szakmai felelősséggel összefüggő személyes vagy kollektív védelem egyéb eszközeiről;

| d) | annak érdekében, hogy a beteg megalapozott döntést hozhasson, az egészségügyi szolgáltatók minden releváns információt közöljenek ▐; |
| --- | --- |

d)

annak érdekében, hogy a beteg megalapozott döntést hozhasson, az egészségügyi szolgáltatók minden releváns információt közöljenek ▐;

| e) | a betegeknek lehetőségük legyen panaszt tenni és
  joguk legyen
  kártérítés
  igénylésére
  , ha az igénybe vett egészségügyi ellátás következtében kár éri őket
  , és megfelelő mechanizmusok álljanak rendelkezésre a jogorvoslat biztosítására
  ; |
| --- | --- |

e)

a betegeknek lehetőségük legyen panaszt tenni és
  joguk legyen
  kártérítés
  igénylésére
  , ha az igénybe vett egészségügyi ellátás következtében kár éri őket
  , és megfelelő mechanizmusok álljanak rendelkezésre a jogorvoslat biztosítására
  ;

| f) | a tagállam területén nyújtott ellátás terén a kockázat jellegével és mértékével arányos szakmai felelősségbiztosítási rendszerek működjenek, vagy ▐ garancia vagy hasonló szabályozás létezzen ▐; |
| --- | --- |

f)

a tagállam területén nyújtott ellátás terén a kockázat jellegével és mértékével arányos szakmai felelősségbiztosítási rendszerek működjenek, vagy ▐ garancia vagy hasonló szabályozás létezzen ▐;

| g) | a személyes adatok feldolgozása tekintetében a magánélethez való alapvető jog védelme a személyes adatok védelméről szóló közösségi jogszabályokat, elsősorban a 95/46/EK és 2002/58/EK irányelvet átültető nemzeti intézkedésekkel összhangban biztosítva legyen; |
| --- | --- |

g)

a személyes adatok feldolgozása tekintetében a magánélethez való alapvető jog védelme a személyes adatok védelméről szóló közösségi jogszabályokat, elsősorban a 95/46/EK és 2002/58/EK irányelvet átültető nemzeti intézkedésekkel összhangban biztosítva legyen;

| h) | a más tagállamokból származó betegeknek az ellátás helye szerinti tagállamból származó betegekkel megegyező ellátásban
  kell részesülniük
  , beleértve a közösségi jogszabályok és az ellátás helye szerinti tagállam hatályban lévő jogszabályaiban előírt
  , faji vagy etnikai származáson, nemen, valláson, illetve meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális orientáción alapuló közvetlen vagy közvetett
  megkülönböztetéssel szembeni védelmet.
  Ez az irányelv azonban nem kötelezi a tagállamok egészségügyi szolgáltatóit arra, hogy másik tagállamban biztosított személynek nyújtsanak egészségügyi ellátást vagy az ilyen személy ellátását előbbre helyezzék a hasonló egészségügyi igényekkel rendelkező/kezelésre szoruló, az ellátás helye szerinti tagállamban biztosított személy rovására; |
| --- | --- |

h)

a más tagállamokból származó betegeknek az ellátás helye szerinti tagállamból származó betegekkel megegyező ellátásban
  kell részesülniük
  , beleértve a közösségi jogszabályok és az ellátás helye szerinti tagállam hatályban lévő jogszabályaiban előírt
  , faji vagy etnikai származáson, nemen, valláson, illetve meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális orientáción alapuló közvetlen vagy közvetett
  megkülönböztetéssel szembeni védelmet.
  Ez az irányelv azonban nem kötelezi a tagállamok egészségügyi szolgáltatóit arra, hogy másik tagállamban biztosított személynek nyújtsanak egészségügyi ellátást vagy az ilyen személy ellátását előbbre helyezzék a hasonló egészségügyi igényekkel rendelkező/kezelésre szoruló, az ellátás helye szerinti tagállamban biztosított személy rovására;

| i) | az ellátásban részesülő betegeknek joguk legyen az ellátásról és az ellátás folyamatosságát célzó bármely orvosi tanácsról szóló írott vagy elektronikus úton készített feljegyzéshez. |
| --- | --- |

i)

az ellátásban részesülő betegeknek joguk legyen az ellátásról és az ellátás folyamatosságát célzó bármely orvosi tanácsról szóló írott vagy elektronikus úton készített feljegyzéshez.

(2)
     
  Az ellátás helye szerinti tagállam hatóságai a 21. cikk értelmében gyűjtött adatok alapján rendszeresen ellenőrzik egészségügyi rendszereik hozzáférhetőségét, minőségét és pénzügyi helyzetét.

(3)
     
  A betegek lehető legnagyobb biztonsága érdekében az ellátás és a biztosítás helye szerinti tagállam biztosítja az alábbiakat:

| a) | a betegek panaszt nyújthassanak be, valamint jogorvoslatban és ellentételezésben részesüljenek a számukra nyújtott egészségügyi ellátásból eredő károk esetén; |
| --- | --- |

a)

a betegek panaszt nyújthassanak be, valamint jogorvoslatban és ellentételezésben részesüljenek a számukra nyújtott egészségügyi ellátásból eredő károk esetén;

| b) | az ellátás helye szerinti tagállam minőségi és biztonsági követelményeit valamennyi polgár számára egyértelmű és hozzáférhető nyelvezeten és formában tegyék közzé; |
| --- | --- |

b)

az ellátás helye szerinti tagállam minőségi és biztonsági követelményeit valamennyi polgár számára egyértelmű és hozzáférhető nyelvezeten és formában tegyék közzé;

| c) | a betegeknek jogot kell biztosítani a folyamatos ellátáshoz, nevezetesen a beteggel kapcsolatos megfelelő orvosi adatok továbbítása révén, az (1) bekezdés g) pontjában foglalt rendelkezések figyelembevételével, valamint a 15. cikk értelmében, továbbá hogy az ellátásban részesülő betegeknek joguk legyen az ellátásról és az ellátás folyamatosságát célzó bármely orvosi tanácsról szóló írott vagy elektronikus feljegyzéshez; |
| --- | --- |

c)

a betegeknek jogot kell biztosítani a folyamatos ellátáshoz, nevezetesen a beteggel kapcsolatos megfelelő orvosi adatok továbbítása révén, az (1) bekezdés g) pontjában foglalt rendelkezések figyelembevételével, valamint a 15. cikk értelmében, továbbá hogy az ellátásban részesülő betegeknek joguk legyen az ellátásról és az ellátás folyamatosságát célzó bármely orvosi tanácsról szóló írott vagy elektronikus feljegyzéshez;

| d) | külföldön nyújtott egészségügyi ellátásból eredő komplikációk esetén vagy abban az esetben, ha külön orvosi felülvizsgálatra van szükség, a biztosítás helye szerinti tagállam a területén nyújtott egészségügyi ellátással egyenértékű ellátást biztosítson; |
| --- | --- |

d)

külföldön nyújtott egészségügyi ellátásból eredő komplikációk esetén vagy abban az esetben, ha külön orvosi felülvizsgálatra van szükség, a biztosítás helye szerinti tagállam a területén nyújtott egészségügyi ellátással egyenértékű ellátást biztosítson;

| e) | haladéktalanul és előre tájékoztatják egymást arról, ha valamely egészségügyi szolgáltató vagy egészségügyi szakember nyilvántartásba vételének megtagadására vagy szolgáltatásnyújtáshoz való jogának megvonására irányuló szabályozási intézkedést hoznak. |
| --- | --- |

e)

haladéktalanul és előre tájékoztatják egymást arról, ha valamely egészségügyi szolgáltató vagy egészségügyi szakember nyilvántartásba vételének megtagadására vagy szolgáltatásnyújtáshoz való jogának megvonására irányuló szabályozási intézkedést hoznak.

(4)
     
  A Bizottság a 22. cikk (2) bekezdésében említett bizottsági eljárással összhangban a nemzeti szintű egészségügyi adatok közös biztonsági szintjének eléréséhez szükséges intézkedéseket fogad el, figyelembe véve az ezzel kapcsolatos meglévő technikai előírásokat.

▐

(5)   Amennyiben szükséges, a határokon átnyúló egészségügyi ellátás nyújtásának elősegítéséhez és az egészségvédelem magas szintjét alapul véve a Bizottság a tagállamokkal együttműködésben iránymutatásokat vagy előírásokat
  dolgozhat
  ki az (1) bekezdés végrehajtása érdekében.

(6)
     
  E cikk alkalmazásában a tagállamoknak átlátható mechanizmust kell létrehozniuk az egészségügyi ellátásért felszámítandó költségek kiszámításához. E számítási módszernek objektív, megkülönböztetésmentes és előre ismert kritériumokon kell alapulnia, és azt a megfelelő igazgatási szinten kell alkalmazni, amennyiben az ellátás helye szerinti tagállamban decentralizált egészségügyi rendszer működik.

(7)
     
  Tekintettel arra, hogy a határokon átnyúló egészségügyi ellátás minőségének és biztonságának garantálása kiemelkedő jelentőséggel bír, különösen a betegek számára, az (1) és (5) bekezdésben említett szabványok és iránymutatások kidolgozásában részt vevő szervezetek közé kell tartoznia legalább a betegek (különösen a határokon átnyúló jellegű) szervezeteinek.

III.   FEJEZET

AZ EGÉSZSÉGÜGYI ELLÁTÁS
  HATÁROKON ÁTNYÚLÓ
  IGÉNYBEVÉTELE

6. cikk

A biztosítás helye szerinti tagállam hatóságainak hatásköre

(1)   Ezen irányelv rendelkezéseinek, elsősorban a 7., 8. és 9. cikknek megfelelően a biztosítás helye szerinti tagállam biztosítja, hogy a másik tagállamba egészségügyi ellátás igénybevétele vagy egészségügyi ellátás igénybevételének szándéka céljából utazó biztosított személyt nem akadályozzák meg a másik tagállamban nyújtott egészségügyi ellátás igénybevételében, ha a szóban forgó ellátás olyan ellátás, amelyről rendelkeznek a biztosítás helye szerinti tagállam jogszabályai, igazgatási rendelkezései, iránymutatásai és orvosi szakmákra vonatkozó magatartási kódexei
  , és amelyre a biztosított személy jogosult.
  Az 1408/71/EGK rendelet, valamint hatálybalépésének napjától a 883/2004/EK rendelet sérelme nélkül a
  biztosítás helye szerinti tagállam
  az ellátás helye szerinti tagállamnak vagy
  a biztosított személynek visszatéríti azokat a költségeket, amelyeket a kötelező társadalombiztosítási rendszer fizetett volna, ha a biztosítás helye szerinti tagállam területén vettek volna igénybe
  ugyanolyan hatékony
  egészségügyi ellátást.
  Amennyiben a biztosítás helye szerinti tagállam megtagadja ezen ellátás költségeinek visszatérítését, orvosi indoklást kell adnia a döntésről.
  Minden esetben a biztosítás helye szerinti tagállam határozza meg, mely egészségügyi ellátás részesül visszatérítésben, tekintet nélkül arra, hogy az egészségügyi ellátást hol veszik igénybe.

A ritka betegségekben szenvedő betegeknek jogosultnak kell lenniük arra, hogy másik tagállamban vegyenek igénybe egészségügyi ellátást, valamint hogy visszatérítésben részesüljenek, akkor is, ha a szóban forgó ellátásról nem rendelkeznek a biztosítás helye szerinti tagállam jogszabályai.

(2)   A más tagállamban igénybe vett egészségügyi ellátás költségeit a biztosítás helye szerinti tagállam ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban visszatéríti
  vagy közvetlenül kifizeti
  a költségek azon szintjéig,
  amelyet azonos betegség esetében, az (1) bekezdésben foglaltakkal azonos feltételek mellett
  térítettek volna vissza ▐ a biztosítás helye szerinti tagállamban, az igénybe vett egészségügyi ellátás tényleges költségeinek meghaladása nélkül.
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy más kapcsolódó költségeket is fedeznek, például a terápiás kezelés költségeit, illetve a szállás- és útiköltségeket.

(3)
     
  A biztosítás helye szerinti tagállam a nemzeti jogszabályokkal összhangban és a költségek megfelelő dokumentálása esetén visszatéríti a fogyatékkal élő személyek számára egy másik tagállamban nyújtott ellátás igénybevételekor az egy vagy több fogyatékosság miatt felmerülő esetleges többletköltségeket.

(4)   A biztosítás helye szerinti tagállam a másik tagállamban nyújtott egészségügyi ellátást igénybe venni kívánó beteg számára ugyanazokat a feltételeket, támogathatósági kritériumokat, szabályozási és adminisztratív formalitásokat teheti kötelezővé
  – mind helyi, mind pedig nemzeti és regionális szinten –
  az egészségügyi ellátás igénybevétele és az egészségügyi ellátás költségeinek
  átvállalása
  érdekében, mint amelyeket akkor tenne, ha
  ezt az
  egészségügyi ellátást a területén
  vennék
  igénybe, amennyiben azok megkülönböztetéstől mentesek és nem akadályozzák a
  betegek és az áruk, például gyógyszerek és orvostechnikai eszközök
  szabad mozgását
  , illetve előzetesen ismertek
  .
  Ez magában foglalhatja annak megkövetelését, hogy egy, a biztosítás helye szerinti tagállam kötelező társadalombiztosítási rendszere számára szolgáltatásokat nyújtó egészségügyi szakember vagy egészségügyi ügyintéző értékelje, hogy a biztosított személy teljesíti-e ezeket a feltételeket, kritériumokat, illetve formalitásokat, amennyiben a biztosítás helye szerinti tagállamban a szolgáltatásokhoz való hozzáférés feltétele egy ilyen értékelés.

(5)   
  E cikk alkalmazásában a
  tagállamok
  átlátható
  mechanizmust vezetnek be azon költségek kiszámítására, melyeket a kötelező társadalombiztosítási rendszernek
  vagy más kötelező állami rendszernek át kell vállalnia
  a másik tagállamban igénybe vett egészségügyi ellátásért. Ennek a mechanizmusnak objektív, megkülönböztetéstől mentes, előzetesen ismert kritériumokon kell alapulnia, az e mechanizmuson keresztül visszatérített költségek összege pedig nem lehet kevesebb, mint ami akkor lett volna, ha a biztosítás helye szerinti tagállamban nyújtották volna
  ezt az
  egészségügyi ellátást.
  Amennyiben a biztosítás helye szerinti tagállamban decentralizált egészségügyi rendszer működik, a mechanizmust a megfelelő igazgatási szinten kell alkalmazni.

(6)   A
  biztosításuk helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban
  egészségügyi
  ellátást igénybe vevő
  vagy
  egy másik tagállamban nyújtott
  egészségügyi
  ellátást igénybe venni kívánó
  betegek számára hozzáférést kell biztosítani egészségügyi dokumentációjukhoz a személyes adatok védelméről szóló közösségi jogszabályokat, elsősorban a 95/46/EK és 2002/58/EK irányelvet átültető nemzeti intézkedésekkel összhangban.
  Amennyiben az egészségügyi dokumentációt elektronikus formában tárolják, a betegek számára biztosítani kell az említett dokumentáció másolatának megszerzéséhez vagy a távoli hozzáféréshez való jogot. Az adatok csak a beteg vagy a beteg hozzátartozói kifejezett írásos hozzájárulásával továbbíthatók.

(7)
     
  E fejezet rendelkezései nem érintik az előre tervezett egészségügyi ellátásra vonatkozó, határokon átnyúló szerződéses rendelkezések megkötését.

7. cikk

Nem kórházi ellátás

A biztosítás helye szerinti tagállam a más tagállamban igénybe vett nem kórházi ellátás költségeinek,

  illetve a más tagállamban vásárolt, az egészségügyi ellátáshoz köthető termékek
  költségeinek visszatérítését nem köti előzetes engedély feltételéhez, ha az ellátás költségét, amennyiben azt területén nyújtották volna,
  vagy a megvásárolt árut, amennyiben azt területén vásárolták volna meg,
  társadalombiztosítási rendszere fizette volna.

8. cikk

Kórházi ▐ ellátás

(1)   A más tagállamban igénybe vett egészségügyi ellátás költségének ezen irányelvvel összhangban történő visszatérítése alkalmazásában a kórházi
  ellátásnak a biztosítás helye szerinti tagállam általi meghatározása az alábbiakra korlátozódik
  :

| a) | olyan egészségügyi ellátás, amely az érintett beteg legalább egy éjszakai kórházi tartózkodását teszi szükségessé;
  vagy |
| --- | --- |

a)

olyan egészségügyi ellátás, amely az érintett beteg legalább egy éjszakai kórházi tartózkodását teszi szükségessé;
  vagy

| b) | olyan ▐ egészségügyi ellátás,
  amely magas szinten specializált és/vagy
  amelyhez ▐ költséges orvosi infrastruktúra vagy orvosi berendezések szükségesek;
  vagy |
| --- | --- |

b)

olyan ▐ egészségügyi ellátás,
  amely magas szinten specializált és/vagy
  amelyhez ▐ költséges orvosi infrastruktúra vagy orvosi berendezések szükségesek;
  vagy

| c) | olyan egészségügyi ellátás, amely a beteg vagy a lakosság szempontjából kiemelt kockázattal bír
  . |
| --- | --- |

c)

olyan egészségügyi ellátás, amely a beteg vagy a lakosság szempontjából kiemelt kockázattal bír
  .

▐

(2)   A biztosítás helye szerinti tagállam a más tagállamban igénybe vett kórházi ellátás költségének társadalombiztosítási rendszere által fizetett visszatérítéséhez előzetes engedélyt írhat elő az alábbi feltételek teljesülése esetén:

| a) | ha az egészségügyi ellátást a területén nyújtották volna, annak költségeit a tagállam szociális biztonsági rendszere visszafizette volna; valamint |
| --- | --- |

a)

ha az egészségügyi ellátást a területén nyújtották volna, annak költségeit a tagállam szociális biztonsági rendszere visszafizette volna; valamint

| b) | az előzetes engedély követelményének hiánya
  súlyosan
  veszélyeztetheti vagy valószínűleg veszélyeztethetné
  az alábbiakat:






  i. | a tagállam szociális biztonsági rendszerének pénzügyi egyensúlyát; és/vagy |
| --- | --- | --- |

b)

az előzetes engedély követelményének hiánya
  súlyosan
  veszélyeztetheti vagy valószínűleg veszélyeztethetné
  az alábbiakat:

i.

a tagállam szociális biztonsági rendszerének pénzügyi egyensúlyát; és/vagy

| ii. | a kórházi ágazatban a kórházi fölös kapacitás, a kórházi ellátás kínálatának kiegyensúlyozatlansága és a logisztikai és pénzügyi veszteségek elkerülése érdekében végzett tervezést és ésszerűsítést, a mindenki számára hozzáférhető, kiegyensúlyozott orvosi vagy kórházi ellátás fenntartását, a kezelési kapacitás vagy az orvosi szakértelem fenntartását az érintett tagállam területén. |
| --- | --- |

ii.

a kórházi ágazatban a kórházi fölös kapacitás, a kórházi ellátás kínálatának kiegyensúlyozatlansága és a logisztikai és pénzügyi veszteségek elkerülése érdekében végzett tervezést és ésszerűsítést, a mindenki számára hozzáférhető, kiegyensúlyozott orvosi vagy kórházi ellátás fenntartását, a kezelési kapacitás vagy az orvosi szakértelem fenntartását az érintett tagállam területén.

Ez a rendszer nem sérti az 1408/71/EGK rendeletet, illetve hatálybalépésének napjától a 883/2004/EK rendeletet.

(3)   Az előzetes engedélyezési rendszer
  a 3. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül érvényes, és
  arra korlátozódik, ami ▐ szükséges és ▐ arányos,
  egyértelmű és átlátható kritériumokon alapul
  és nem jelenthet önkényes megkülönböztetést
  vagy a betegek szabad mozgását korlátozó akadályt.

(4)
     
  Amennyiben előzetes engedélyezést kértek és azt meg is adták, a biztosítás helye szerinti tagállam biztosítja, hogy a betegektől csak azon költségek előzetes kifizetését várják el, amelyeket akkor is ebben a formában kellene kifizetniük, ha az ellátást a biztosítás helye szerinti tagállam egészségügyi rendszerének keretében nyújtották volna számukra. A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy a pénzösszegeket közvetlenül a finanszírozók és a szolgáltatók között utalják át bármely más költség tekintetében.

(5)
     
  Az előzetes engedélyezés kérelmezési rendszereinek helyi/regionális szinten kell rendelkezésre állniuk, és azoknak a betegek számára hozzáférhetőnek és átláthatónak kell lenniük. Az előzetes engedélyezésre irányuló kérelmekkel és azok elutasításával kapcsolatos szabályoknak a kérelem benyújtása előtt rendelkezésre kell állniuk, annak érdekében, hogy a kérelmek benyújtása tisztességes és átlátható módon történhessen.

(6)
     
  Másik tagállamban nyújtott egészségügyi ellátást igénybe venni kívánó betegek számára garantálni kell azt a jogot, hogy a biztosítás helye szerinti tagállamban előzetes engedélyezést kérhessenek.

(7)   A tagállam a nyilvánosság számára hozzáférhetővé teszi a (3) bekezdés rendelkezéseivel összhangban bevezetett előzetes engedélyezési rendszerekre vonatkozó releváns információkat,
  ideértve az engedélyezés megtagadása esetére vonatkozó jogorvoslati lehetőségeket is
  .

(8)
     
  Amennyiben egy biztosított személy kérelmezi, hogy egészségügyi ellátást vehessen igénybe egy másik tagállamban, a biztosítás helye szerinti tagállamnak meg kell győződnie arról, hogy betartották-e a 883/2004/EK rendeletben előírt feltételeket, és ha igen, a rendelet értelmében meg kell adnia az előzetes engedélyt.

(9)
     
  A ritka betegségben szenvedő betegek nem esnek előzetes engedélyeztetési kötelezettség hatálya alá.

9. cikk

Az egészségügyi ellátás határokon átnyúló igénybevételére vonatkozó eljárási garanciák

(1)   A biztosítás helye szerinti tagállam garantálja, hogy a
  határokon átnyúló
  egészségügyi ellátásra vonatkozó, a 8. cikk (2) bekezdésében említett előzetes engedélyezéshez kapcsolódó adminisztratív eljárások, a más tagállamban igénybe vett egészségügyi ellátás nyomán felmerülő költségek visszatérítése, illetve a 6. cikk (4) bekezdésében említett más feltételek és formalitások objektív, megkülönböztetéstől mentes, előzetesen közzétett kritériumokon alapulnak, melyek szükségesek és arányosak az elérendő célkitűzés tekintetében. A biztosított személy ezen irányelv 3. cikk (1) bekezdésének k) pontjában említett, a szociális biztonsági rendszerek összehangolásáról szóló rendeletekkel összhangban minden olyan esetben megkapja az engedélyt, ha az 1408/71/EGK rendelet 22. cikke (1) bekezdésének c) pontjában és 22. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek.

(2)   Az ilyen eljárási rendszereknek könnyen hozzáférhetőnek kell lenniük, és biztosítaniuk kell, hogy a kérelmeket objektívan és elfogulatlanul dolgozzák fel a tagállam által meghatározott, előzetesen nyilvánosságra hozott
  , ésszerű
  határidőn belül.

▐

(3)
     
  A biztosítás helye szerinti tagállamok biztosítják, hogy a határokon átnyúló egészségügyi ellátás igénybevételére előzetes engedélyt kapott betegeknek csak a biztosítás helye szerinti tagállamban előírtakkal megegyező mértékű előzetes kifizetést vagy önrészt kelljen teljesíteniük az ellátás helye szerinti tagállam egészségügyi rendszerei és/vagy szolgáltatói felé.

(4)   A tagállamok a
  határokon átnyúló
  egészségügyi ellátásra vonatkozó kérelem feldolgozása határidejének megállapításakor
  és e kérelmek elbírálásakor
  a következőket veszik figyelembe:

| a) | az adott egészségügyi állapot; |
| --- | --- |

a)

az adott egészségügyi állapot;

| b) | egyéni körülmények; |
| --- | --- |

b)

egyéni körülmények;

| c) | a beteg által elszenvedett fájdalom mértéke; |
| --- | --- |

c)

a beteg által elszenvedett fájdalom mértéke;

| d) | a beteg akadályoztatásának foka, valamint |
| --- | --- |

d)

a beteg akadályoztatásának foka, valamint

| e) | a beteg arra irányuló képessége, hogy szakmai tevékenységet folytasson. |
| --- | --- |

e)

a beteg arra irányuló képessége, hogy szakmai tevékenységet folytasson.

(5)
     
  Az előzetes engedélyezés kérelmezési rendszereinek az adott tagállam egészségügyi rendszerének megfelelő igazgatási szintjén kell rendelkezésre állniuk, és a betegek számára hozzáférhetőnek és átláthatónak kell lenniük. Az előzetes engedélyezésre irányuló kérelmekkel és azok elutasításával kapcsolatos szabályoknak a kérelem benyújtása előtt rendelkezésre kell állniuk, annak érdekében, hogy a kérelmek benyújtása tisztességes és átlátható módon történhessen.

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó adminisztratív határozatokat
  vagy orvosi döntéseket egyedileg orvosi véleményezésnek vagy
  adminisztratív felülvizsgálatnak vessék alá, és képesek legyenek bírósági eljárásokon is helytállni, beleértve az időközi intézkedésekre vonatkozó rendelkezéseket.

(7)
     
  A költségek határokon, egészségügyi rendszereken és valutaövezeteken átnyúló visszatérítésének megkönnyítésére ezen irányelv értelmében és annak hatálybalépését követő két éven belül a Bizottság megvalósíthatósági tanulmányt készít egy elszámolóház létrehozásáról, valamint az Európai Parlament és a Tanács részére jelentést tesz, és adott esetben jogalkotási javaslatot nyújt be.

10. cikk

Előzetes értesítés

A tagállamok önkéntes előzetes értesítési rendszert biztosíthatnak a betegek számára, amelynek keretében a beteg az értesítésre válaszul írásbeli visszaigazolást kap a maximálisan kifizethető összegről. Az írásbeli visszaigazolást ezt követően el lehet vinni a kezelést végző kórházba, majd a biztosítás helye szerinti tagállam közvetlenül ennek a kórháznak fizetheti a visszatérítést.

11. cikk

Európai betegvédelmi ombudsman

A Bizottság ezen irányelv hatálybalépését követően 18 hónapon belül jogalkotási javaslatot terjeszt elő az európai betegvédelmi ombudsmani tisztség létrehozása céljából. Az európai betegvédelmi ombudsman szükség szerint közbenjár a betegeknek az előzetes engedélyezéssel, a költségek visszatérítésével és káraival kapcsolatos panaszai tekintetében. Az európai betegvédelmi ombudsmanhoz csak akkor lehet fordulni, ha az érintett tagállamban már minden panasztételi lehetőséget kimerítettek.

12. cikk

A beteg tájékoztatása a más tagállamban nyújtott egészségügyi ellátás igénybevételéről

(1)   A biztosítás helye szerinti tagállam garantálja, hogy
  könnyen hozzáférhető
  mechanizmusok működjenek, ideértve az elektronikus eszközöket is,
  annak érdekében, hogy a betegeket kérésre
  haladéktalanul
  tájékoztassák a más tagállamban nyújtott egészségügyi ellátás igénybevételéről, az alkalmazandó kikötésekről és feltételekről
  , és e tájékoztatás információkat tartalmazzon a betegek jogosultságairól, az ezen jogosultságok igénybevételére irányuló eljárásokról, valamint a betegeknek e jogosultságoktól történő megfosztása esetén elérhető fellebbezési és jogorvoslati rendszerekről,
  többek között abban az esetben, ha az egy másik tagállamban nyújtott egészségügyi ellátás során a beteget kár éri.
  E tájékoztatást a fogyatékkal élő személyek számára is hozzáférhető formában kell közzétenni. A tagállamok konzultálnak az érdekelt felekkel, többek között a betegszervezetekkel annak biztosítása érdekében, hogy az információk világosak és elérhetőek legyenek. A határokon átnyúló egészségügyi ellátással kapcsolatos tájékoztatás során egyértelmű különbséget kell tenni a betegeket ezen irányelv alapján megillető jogok, valamint a 3. cikk (1) bekezdésének k) pontjában említett, a szociális biztonsági rendszerek összehangolásáról szóló rendeletekből adódó jogok között.

▐
  (2)
     
  Az (1) bekezdésben említett tájékoztatáson túlmenően annak a tagállamnak, amelyben az egészségügyi szakembereket és egészségügyi szolgáltatókat nyilvántartásba vették, elektronikus eszközök révén könnyen hozzáférhetővé kell tennie az egészségügyi szakemberekre és egészségügyi szolgáltatókra vonatkozó információkat, amelyeknek tartalmazniuk kell az egészségügyi szakember nevét, regisztrációs számát, praxisának címét, valamint a praxissal kapcsolatos bármely korlátozást.

▐

13. cikk

Egy másik tagállamban nyújtott egészségügyi ellátásra alkalmazandó szabályok

(1)   Ha az egészségügyi ellátást olyan tagállamban nyújtják, amely nem a beteg biztosítási helye szerinti tagállam, ▐ az egészségügyi ellátást az 5. cikkel összhangban az ellátás helye szerinti tagállam jogszabályai szerint nyújtják.

(2)   Ez a cikk nem alkalmazandó a szakmai képesítések elismerése tekintetében.

14. cikk

A határokon átnyúló egészségügyi ellátás nemzeti kapcsolattartói

(1)   A tagállamok a határokon átnyúló egészségügyi ellátás terén nemzeti kapcsolattartókat jelölnek ki, nevüket és elérhetőségüket pedig továbbítják a Bizottsághoz.
  A tagállamok biztosítják, hogy ezek a nemzeti kapcsolattartó pontok magukban foglalják a betegszervezeteket, az egészségbiztosítási alapokat és az egészségügyi szolgáltatókat. A nemzeti kapcsolattartó pontok kijelölése hatékony és átlátható módon történik.

A nemzeti kapcsolattartó pontok létezéséről minden tagállamban tájékoztatják a nyilvánosságot, oly módon, hogy a betegek könnyen hozzáférjenek ehhez az információhoz.

(2)
     
  A határokon átnyúló egészségügyi ellátás nemzeti kapcsolattartó pontjait is be lehet építeni a tagállamokban található meglévő információs központokba.

(3)   A biztosítás helye szerinti tagállam nemzeti kapcsolattartója
  – lehetőség szerint egy weboldalon – információkat biztosít és terjeszt
  a betegek
  és egészségügyi szakemberek
  számára
  a más tagállamban nyújtott egészségügyi ellátás igénybevételéről, valamint az erre vonatkozó kikötésekről és feltételekről, különösen a betegek
  határokon átnyúló egészségügyi ellátással kapcsolatos
  , a 6. cikkben meghatározott jogairól. A nemzeti kapcsolattartó pont segíti a betegeket abban, hogy megvédjék jogaikat és megfelelő jogorvoslatot keressenek a más tagállamban igénybe vett egészségügyi ellátás kapcsán őket érő károk esetén;

(4)
     
  Az ellátás helye szerinti tagállam nemzeti kapcsolattartó pontja – lehetőség szerint egy weboldalon – információkat biztosít és terjeszt a betegek számára az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett kérdésekkel kapcsolatban, valamint a személyes adatok védelméről, az egészségügyi létesítményeknek a fogyatékkal élő emberek általi megközelíthetőségéről, illetve az ellátás helye szerinti tagállamban igénybe vett egészségügyi ellátás vonatkozásában elérhető panasztételi eljárásokról és jogorvoslati lehetőségekről. Továbbá szükség szerint tájékoztatja
  a betegeket
  és az egészségügyi szakembereket a szakemberek és a szolgáltatók szabályozásának eszközeiről, illetve a szabályozási intézkedések megtételének módozatairól, valamint
  a vitarendezéssel kapcsolatos, rendelkezésre álló lehetőségekről,
  illetve segít
  meghatározni az adott esetek bíróságon kívüli megfelelő rendezését ▐.

(5)
     
  Az adott tagállam nemzeti kapcsolattartó pontja szorosan együttműködik a többi illetékes hatósággal, más tagállamok kapcsolattartóival, a betegszervezetekkel és a Bizottsággal.

(6)
     
  A nemzeti kapcsolattartó pontok a (2) és (3) bekezdésben említett információkat a fogyatékkal élő emberek számára könnyen hozzáférhető módon bocsátják rendelkezésre.

(7)   A Bizottság a 22. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban elfogadja a következőket:

| a) | az ebben a cikkben előírt nemzeti kapcsolattartók hálózatának igazgatásához szükséges intézkedések; |
| --- | --- |

a)

az ebben a cikkben előírt nemzeti kapcsolattartók hálózatának igazgatásához szükséges intézkedések;

| b) | a hálózaton belül összegyűjtendő és megosztandó adatok jellege és típusa; |
| --- | --- |

b)

a hálózaton belül összegyűjtendő és megosztandó adatok jellege és típusa;

| c) | iránymutatások az e cikk (2) és (3) bekezdésének előírt, a betegek számára nyújtott tájékoztatásról. |
| --- | --- |

c)

iránymutatások az e cikk (2) és (3) bekezdésének előírt, a betegek számára nyújtott tájékoztatásról.

IV.   FEJEZET

EGYÜTTMŰKÖDÉS AZ EGÉSZSÉGÜGYI ELLÁTÁS TERÉN

15. cikk

Együttműködési kötelezettség

(1)   A tagállamok szükség esetén kölcsönös segítségnyújtást biztosítanak ezen irányelv végrehajtásához.

(2)   A tagállamok elősegítik az együttműködést a határokon átnyúló egészségügyi ellátás nyújtásában regionális és helyi szinten, valamint információs és kommunikációs technológiákkal, az átmeneti vagy alkalmi jellegű határokon átnyúló egészségügyi ellátás nyújtásában és a határokon átnyúló együttműködés más formáiban.

(3)
     
  A tagállamok, különösen a szomszédos országok megállapodásokat köthetnek egymással az együttműködési intézkedések folytatása vagy lehetséges továbbfejlesztése céljából.

(4)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy más tagállamok illetékes hatóságai is betekinthessenek azokba a nyilvántartásokba, amelyekben az egészségügyi szakemberek szerepelnek.

(5)
     
  A tagállamok azonnal és proaktívan információt cserélnek az egészségügyi szakemberekkel szembeni fegyelmi és büntetőügyi eljárások kimeneteléről, amennyiben azok hatással vannak nyilvántartásba vételükre, vagy a szolgáltatásnyújtáshoz való jogukra.

16. cikk

A más tagállamban felírt orvosi rendelvények elismerése

(1)   Ha valamely gyógyszer forgalomba hozatalát egy tagállam területén a 2001/83/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésével összhangban engedélyezték, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy egy másik tagállamban erre felhatalmazott személy által felírt,
  a szóban forgó gyógyszerre kiállított,
  névre szóló rendelvény felhasználható legyen területükön, az egyedi rendelvények elismerésére vonatkozó korlátozás pedig tilos legyen, kivéve, ha:

| a) | a korlátozás az emberi egészségvédelem szempontjából szükséges és arányos, megkülönböztetéstől mentes; vagy |
| --- | --- |

a)

a korlátozás az emberi egészségvédelem szempontjából szükséges és arányos, megkülönböztetéstől mentes; vagy

| b) | az adott rendelvény eredetiségével vagy tartalmával
  , illetve a rendelvényt kiállító személy jogosultságával
  kapcsolatos jogos és indokolt kételyeken alapul. |
| --- | --- |

b)

az adott rendelvény eredetiségével vagy tartalmával
  , illetve a rendelvényt kiállító személy jogosultságával
  kapcsolatos jogos és indokolt kételyeken alapul.

Az ilyen rendelvény elismerése nem befolyásolja a következőket:

| i. | a gyógyszerfelírásra és -kiadásra vonatkozó nemzeti szabályok, beleértve a generikus készítményekkel történő helyettesítést; |
| --- | --- |

i.

a gyógyszerfelírásra és -kiadásra vonatkozó nemzeti szabályok, beleértve a generikus készítményekkel történő helyettesítést;

| ii. | a határokon átnyúló közösségi rendelvények térítésére vonatkozó nemzeti szabályok; |
| --- | --- |

ii.

a határokon átnyúló közösségi rendelvények térítésére vonatkozó nemzeti szabályok;

| iii. | bármely szakmai vagy etikai kötelezettség, amely miatt a gyógyszerész nem adhatná ki a gyógyszert, ha a rendelvényt a biztosítás helye szerinti tagállamban állították volna ki. |
| --- | --- |

iii.

bármely szakmai vagy etikai kötelezettség, amely miatt a gyógyszerész nem adhatná ki a gyógyszert, ha a rendelvényt a biztosítás helye szerinti tagállamban állították volna ki.

(2)   Az (1) bekezdés végrehajtásának elősegítésére a Bizottság elfogadja a következőket:

| a) | közösségi rendelvénysablon kidolgozásával és az e-rendelvények összehangolásának támogatásával olyan intézkedések, amelyek lehetővé teszik a gyógyszerészek vagy más egészségügyi szakemberek számára, hogy megállapítsák a rendelvény eredetiségét és azt, hogy a rendelvényt egy másik tagállamban erre felhatalmazott személyt adta-e ki;
  e fejlesztési folyamat első szakaszától kezdve adatvédelmi biztosítékokat fognak figyelembe venni és beépíteni; |
| --- | --- |

a)

közösségi rendelvénysablon kidolgozásával és az e-rendelvények összehangolásának támogatásával olyan intézkedések, amelyek lehetővé teszik a gyógyszerészek vagy más egészségügyi szakemberek számára, hogy megállapítsák a rendelvény eredetiségét és azt, hogy a rendelvényt egy másik tagállamban erre felhatalmazott személyt adta-e ki;
  e fejlesztési folyamat első szakaszától kezdve adatvédelmi biztosítékokat fognak figyelembe venni és beépíteni;

| b) | annak biztosítására irányuló intézkedések, hogy az egyik tagállamban felírt és egy másikban felhasznált gyógyszereket megfelelően azonosították, és a beteg számára a gyógyszerre vonatkozóan nyújtott tájékoztatás érthető
  , ideértve az ugyanazon gyógyszerkészítményre használt eltérő megnevezésekre vonatkozó egyértelműsítést
  ; |
| --- | --- |

b)

annak biztosítására irányuló intézkedések, hogy az egyik tagállamban felírt és egy másikban felhasznált gyógyszereket megfelelően azonosították, és a beteg számára a gyógyszerre vonatkozóan nyújtott tájékoztatás érthető
  , ideértve az ugyanazon gyógyszerkészítményre használt eltérő megnevezésekre vonatkozó egyértelműsítést
  ;

| c) | annak biztosítására szolgáló intézkedések, hogy szükség esetén a rendelvényt kiállító és a gyógyszert kiadó felek felvegyék egymással a kapcsolatot a kezelés teljes megértésének biztosítása érdekében, a beteg adatai bizalmas kezelésének fenntartása mellett. |
| --- | --- |

c)

annak biztosítására szolgáló intézkedések, hogy szükség esetén a rendelvényt kiállító és a gyógyszert kiadó felek felvegyék egymással a kapcsolatot a kezelés teljes megértésének biztosítása érdekében, a beteg adatai bizalmas kezelésének fenntartása mellett.

(3)
     
  Ha az ellátás helye szerinti tagállamban olyan gyógyszerkészítményt írnak fel, amely a biztosítás helye szerinti tagállamban rendszerint rendelvényre nem kapható, ez utóbbi tagállam dönti el, hogy kivételesen engedélyt ad-e erre, vagy azt egy másik, ugyanolyan hatékonynak ítélt gyógyszerkészítménnyel helyettesíti.

(4)   A (2) bekezdés a)
  ,
  b)
  és c) pontjában
  említett intézkedéseket a 22. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási eljárással összhangban kell elfogadni. ▐

(5)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó olyan gyógyszerekre, amelyek a 2001/83/EK irányelv 71. cikkének (2) bekezdése által előírtak szerint különleges orvosi rendelvényre kiadható gyógyszerek.

17. cikk

Európai referenciahálózatok

(1)   A tagállamok
  – különösen a ritka betegségek területén –
  elősegítik az egészségügyi szolgáltatók európai referenciahálózatának kialakítását
  , mely az európai területi együttműködési csoportosulások (EGTC-k) keretében végzett egészségügyi együttműködés során szerzett tapasztalatra épít
  . E hálózatok mindenkor nyitva állnak azon új egészségügyi szolgáltatók előtt, amelyek csatlakozni szeretnének, amennyiben az említett egészségügyi szolgáltatókra teljesül minden előírt feltétel és kritérium.

(2)   Az európai referenciahálózatok célkitűzései:

| a) | az európai együttműködés potenciáljának kiaknázásában nyújtott támogatás a betegek fokozottan szakosodott egészségügyi ellátása és az egészségügyi rendszerek tekintetében az orvostudomány és egészségügyi technológiák innovációi alapján; |
| --- | --- |

a)

az európai együttműködés potenciáljának kiaknázásában nyújtott támogatás a betegek fokozottan szakosodott egészségügyi ellátása és az egészségügyi rendszerek tekintetében az orvostudomány és egészségügyi technológiák innovációi alapján;

| b) | hozzájárul a betegségmegelőzéssel és a jelentősebb, általánosan előforduló betegségek kezelésével kapcsolatos ismeretek összegyűjtéséhez; |
| --- | --- |

b)

hozzájárul a betegségmegelőzéssel és a jelentősebb, általánosan előforduló betegségek kezelésével kapcsolatos ismeretek összegyűjtéséhez;

| c) | a kiváló minőségű és költséghatékony egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés elősegítésének támogatása minden olyan beteg számára, akinek egészségügyi állapota a források vagy szakértelem különleges koncentrációját igényli; |
| --- | --- |

c)

a kiváló minőségű és költséghatékony egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés elősegítésének támogatása minden olyan beteg számára, akinek egészségügyi állapota a források vagy szakértelem különleges koncentrációját igényli;

| d) | a források költséghatékony felhasználásának maximalizálása azáltal, hogy a legmegfelelőbb területre fordítják azokat; |
| --- | --- |

d)

a források költséghatékony felhasználásának maximalizálása azáltal, hogy a legmegfelelőbb területre fordítják azokat;

| e) | az egészségügyi szakemberek ismeretei megosztásának elősegítése és képzésük támogatása; |
| --- | --- |

e)

az egészségügyi szakemberek ismeretei megosztásának elősegítése és képzésük támogatása;

| f) | minőségi és biztonsági teljesítménymutatók meghatározása, valamint a hálózaton belül és azon kívül a bevált gyakorlat fejlesztésének és terjesztésének elősegítése; |
| --- | --- |

f)

minőségi és biztonsági teljesítménymutatók meghatározása, valamint a hálózaton belül és azon kívül a bevált gyakorlat fejlesztésének és terjesztésének elősegítése;

| g) | bizonyos egészségügyi állapotok tekintetében elégtelen számú beteg, technológiai vagy szakértelemhiány problémájával küzdő tagállamok támogatása abban, hogy kiváló minőségű, magasan specializált szolgáltatások teljes skáláját nyújthassák; |
| --- | --- |

g)

bizonyos egészségügyi állapotok tekintetében elégtelen számú beteg, technológiai vagy szakértelemhiány problémájával küzdő tagállamok támogatása abban, hogy kiváló minőségű, magasan specializált szolgáltatások teljes skáláját nyújthassák;

| h) | olyan eszközök rendelkezésre bocsátása, amelyek lehetővé teszik a meglévő egészségügyi erőforrások lehető legjobb felhasználását súlyos balesetek esetén, különösen a határ menti területeken. |
| --- | --- |

h)

olyan eszközök rendelkezésre bocsátása, amelyek lehetővé teszik a meglévő egészségügyi erőforrások lehető legjobb felhasználását súlyos balesetek esetén, különösen a határ menti területeken.

(3)   A Bizottság
  a megfelelő szakértőkkel és érdekelt felekkel együttműködve
  elfogadja a következőket:

| a) | azon specifikus kritériumok és feltételek listája, melyeknek az európai referenciahálózatoknak meg kell felelniük, beleértve
  a ritka betegségekhez kapcsolódó lefedendő területek listáját is és
  az európai referenciahálózathoz csatlakozni kívánó egészségügyi szolgáltatókra vonatkozó feltételeket és kritériumokat a következők biztosítása érdekében:






  i. | megfelelő kapacitással rendelkezzenek a betegek diagnózisa, nyomon követése és igazgatása érdekében, lehetőség szerint bizonyíthatóan jó eredményekre támaszkodva; |
| --- | --- | --- |

a)

azon specifikus kritériumok és feltételek listája, melyeknek az európai referenciahálózatoknak meg kell felelniük, beleértve
  a ritka betegségekhez kapcsolódó lefedendő területek listáját is és
  az európai referenciahálózathoz csatlakozni kívánó egészségügyi szolgáltatókra vonatkozó feltételeket és kritériumokat a következők biztosítása érdekében:

i.

megfelelő kapacitással rendelkezzenek a betegek diagnózisa, nyomon követése és igazgatása érdekében, lehetőség szerint bizonyíthatóan jó eredményekre támaszkodva;

| ii. | elegendő kapacitással rendelkezzenek és megfelelő tevékenységet végezzenek a releváns szolgáltatások nyújtásához és a nyújtott szolgáltatások minőségének fenntartásához; |
| --- | --- |

ii.

elegendő kapacitással rendelkezzenek és megfelelő tevékenységet végezzenek a releváns szolgáltatások nyújtásához és a nyújtott szolgáltatások minőségének fenntartásához;

| iii. | megfelelő kapacitással rendelkezzenek szakvélemény, diagnózis vagy diagnózismegerősítés nyújtásához, bevált gyakorlatra vonatkozó iránymutatások kidolgozásához és betartásához, valamint az eredmények elérésére koncentráló intézkedések és minőségbiztosítás végrehajtására; |
| --- | --- |

iii.

megfelelő kapacitással rendelkezzenek szakvélemény, diagnózis vagy diagnózismegerősítés nyújtásához, bevált gyakorlatra vonatkozó iránymutatások kidolgozásához és betartásához, valamint az eredmények elérésére koncentráló intézkedések és minőségbiztosítás végrehajtására;

| iv. | képesek legyenek multidiszciplináris megközelítés alkalmazására; |
| --- | --- |

iv.

képesek legyenek multidiszciplináris megközelítés alkalmazására;

| v. | publikációkon, támogatásokon, tiszteletbeli pozíciókon, oktatási és képzési tevékenységeken keresztül bizonyított, magas szintű szakértelemmel és tapasztalattal rendelkezzenek; |
| --- | --- |

v.

publikációkon, támogatásokon, tiszteletbeli pozíciókon, oktatási és képzési tevékenységeken keresztül bizonyított, magas szintű szakértelemmel és tapasztalattal rendelkezzenek;

| vi. | kiemelkedő hozzájárulást nyújtsanak a kutatáshoz; |
| --- | --- |

vi.

kiemelkedő hozzájárulást nyújtsanak a kutatáshoz;

| vii. | vegyenek részt járványügyi megfigyelésben, például jegyzékek készítésében; |
| --- | --- |

vii.

vegyenek részt járványügyi megfigyelésben, például jegyzékek készítésében;

| viii. | szoros kapcsolatban álljanak és működjenek együtt más, nemzeti és nemzetközi szintű szakértői központokkal és hálózatokkal, és rendelkezzenek hálózatépítő kapacitással; |
| --- | --- |

viii.

szoros kapcsolatban álljanak és működjenek együtt más, nemzeti és nemzetközi szintű szakértői központokkal és hálózatokkal, és rendelkezzenek hálózatépítő kapacitással;

| ix. | a betegek létező szervezeteivel szoros kapcsolatot és együttműködést alakítsanak ki; |
| --- | --- |

ix.

a betegek létező szervezeteivel szoros kapcsolatot és együttműködést alakítsanak ki;

| x. | megfelelő és hatékony kapcsolatokat tartsanak fenn a technológiaszolgáltatókkal. |
| --- | --- |

x.

megfelelő és hatékony kapcsolatokat tartsanak fenn a technológiaszolgáltatókkal.

| b) | az európai referenciahálózatok létrehozására irányuló eljárás. |
| --- | --- |

b)

az európai referenciahálózatok létrehozására irányuló eljárás.

(4)   Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek – annak kiegészítésével történő – módosítására irányuló, a (3) bekezdésben említett intézkedéseket a 22. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

18. cikk

Kísérleti területek

A Bizottság a tagállamokkal együttműködésben határ menti kísérleti területeket jelöl ki, ahol a határokon átnyúló egészségügyi ellátással kapcsolatos innovatív kezdeményezések tesztelhetők, elemezhetők és értékelhetők.

19. cikk

E-egészségügy

A Bizottság a 22. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban meghatározott intézkedéseket fogad el az információs és kommunikációs technológiai rendszerek összehangolásának biztosítása érdekében az egészségügyi ellátásban, amelyeket akkor kell alkalmazni, ha a tagállamok azok bevezetése mellett döntenek. Az említett intézkedések
  megfelelnek minden tagállam alkalmazandó adatvédelmi jogszabályainak, illetve
  tükrözik az egészségügyi technológiák és az orvostudomány fejlődését
  is, beleértve a távgyógyászatot és a telepszichiátriát,
  és ▐ tiszteletben tartják a személyes adatok védelmének alapvető jogát. Meghatározzák a releváns információs és kommunikációs technológiák összehangolásának szükséges szabványait és terminológiáit a határokon átnyúló egészségügyi ellátás biztonságossága, minősége és hatékonysága érdekében.

A tagállamok biztosítják, hogy az e-egészségügy és egyéb távgyógyászati szolgáltatások:

| a) | ugyanazokhoz az orvosszakmai minőségi és biztonsági szabványokhoz igazodnak, mint a nem elektronikus egészségügyi szolgáltatások; |
| --- | --- |

a)

ugyanazokhoz az orvosszakmai minőségi és biztonsági szabványokhoz igazodnak, mint a nem elektronikus egészségügyi szolgáltatások;

| b) | megfelelő védelmet biztosítanak a betegeknek, nevezetesen azáltal, hogy az orvosok számára a nem elektronikus egészségügyi szolgáltatásban használtakhoz hasonló, megfelelő jogszabályi követelményeket vezetnek be. |
| --- | --- |

b)

megfelelő védelmet biztosítanak a betegeknek, nevezetesen azáltal, hogy az orvosok számára a nem elektronikus egészségügyi szolgáltatásban használtakhoz hasonló, megfelelő jogszabályi követelményeket vezetnek be.

20. cikk

Az ▐ egészségügyi technológiák igazgatására vonatkozó együttműködés

(1)   Az
  Európai Bizottság az Európai Parlamenttel konzultálva elősegíti az
  egészségügyi technológiák értékeléséért felelős nemzeti hatóságokat vagy szerveket összekötő hálózat
  létrehozását. E hálózat alapját a jó kormányzás elvei képezik, beleértve az átláthatóságot, az objektivitást, a tisztességes eljárásokat, valamint valamennyi érintett csoport – beleértve, de nem kizárólag a szociális partnereket, egészségügyi szakembereket, betegeket, tudósokat és az ágazatot – teljes körű részvételét, a tagállamoknak az egészségügyi technológia értékelése terén meglévő hatásköreik tiszteletben tartása mellett.

(2)   Az egészségügyi technológiák értékelésével foglalkozó hálózat célkitűzései az alábbiak:

| a) | a nemzeti hatóságok és szervek közötti együttműködés támogatása; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti hatóságok és szervek közötti együttműködés támogatása;

| b) | fenntartható megoldások keresése a gyógyszerekhez való hozzáférés, az innováció jutalmazása és az egészségügyi költségvetéssel való gazdálkodás céljainak kiegyensúlyozására; |
| --- | --- |

b)

fenntartható megoldások keresése a gyógyszerekhez való hozzáférés, az innováció jutalmazása és az egészségügyi költségvetéssel való gazdálkodás céljainak kiegyensúlyozására;

| c) | objektív, megbízható, időben átadott, átlátható és átadható információk nyújtásának támogatása az egészségügyi technológiák rövid és hosszú távú hatékonyságáról és ezen információk nemzeti hatóságok és szervek közötti tényleges megosztásának lehetővé tétele; |
| --- | --- |

c)

objektív, megbízható, időben átadott, átlátható és átadható információk nyújtásának támogatása az egészségügyi technológiák rövid és hosszú távú hatékonyságáról és ezen információk nemzeti hatóságok és szervek közötti tényleges megosztásának lehetővé tétele;

| d) | az egymással megosztható információk jellegének és típusának megvizsgálása. |
| --- | --- |

d)

az egymással megosztható információk jellegének és típusának megvizsgálása.

(3)   A tagállamok kijelölik az (1) bekezdésben említett hálózatban részt vevő a hatóságokat vagy szerveket, és közlik a Bizottsággal az említett hatóságok vagy szervezetek nevét és elérhetőségét.

(4)   A Bizottság a 22. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással összhangban elfogadja a hálózat létrehozásához
  , igazgatásához és átlátható működéséhez
  szükséges intézkedéseket ▐.

(5)
     
  A Bizottság csak azon hatóságok számára engedi a hálózathoz történő csatlakozást, amelyek teljesítik az (1) bekezdésben meghatározott helyes kormányzás alapelveit.

21. cikk

Statisztikai és ellenőrzési célú adatgyűjtés

(1)   A tagállamok összegyűjtik azokat a statisztikai ▐ adatokat, amelyek a határokon átnyúló egészségügyi ellátás nyújtása, a nyújtott ellátás, a szolgáltatók és betegek, a költségek és eredmények ellenőrzése érdekében szükségesek. Ezeket az adatokat az egészségügyi ellátásra vonatkozó adatok gyűjtésére szolgáló általános rendszerük keretében gyűjtik, összhangban a statisztikai adatok előállítására és a személyes adatok védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogszabályokkal
  , valamint különösen a 95/46/EK irányelv 8. cikkének (4) bekezdésével
  .

(2)   A tagállamok legalább évente továbbítják az (1) bekezdésben említett adatokat a Bizottságnak, azon adatok kivételével, amelyeket a 2005/36/EK irányelvvel összhangban már összegyűjtöttek.

(3)   Az 1338/2008/EK rendelet ║ végrehajtására elfogadott intézkedések sérelme nélkül a Bizottság a 22. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással összhangban intézkedéseket fogad el e cikk végrehajtása érdekében.

V.   FEJEZET

VÉGREHAJTÓ ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

22. cikk

Szakbizottság

(1)   A Bizottság munkáját a tagállamok képviselőiből álló bizottság segíti, amelynek elnöke a Bizottság képviselője.
  Ezen eljárás során a Bizottság megfelelő módon biztosítja az érintett betegcsoportok és szakmai képviseleti csoportok szakértőivel való konzultációt, különösen ezen irányelv végrehajtásának tekintetében, és az említett konzultációkról indoklással ellátott jelentést nyújt be.

(2)   Amennyiben erre a bekezdésre történik hivatkozás, az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel 8. cikkének rendelkezéseire is.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott időszak 3 hónap.

Amennyiben a végrehajtási intézkedések személyes adatok feldolgozásával járnak, konzultálni kell az európai adatvédelmi biztossal.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezések figyelembevételével.

23. cikk

Jelentések

A Bizottság a 25. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontot követő öt éven belül jelentést készít ezen irányelv működéséről
  – beleértve a betegek ezen irányelvből következő ki- és beáramlására vonatkozó statisztikákat –
  , melyet benyújt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

A tagállamok e célból és a 25. cikk sérelme nélkül tájékoztatják a Bizottságot minden intézkedésről, amelyet a 8. és 9. cikkben előírt eljárások végrehajtása céljából vezettek be, módosítottak vagy tartottak fenn.

24. cikk

Hivatkozás más jogszabályokra

A ║ 883/2004/EK ║ rendelet ║ alkalmazásának időpontjától:

| — | az ezen irányelvben az 1408/71/EGK ║ rendeletre való hivatkozások a 883/2004/EK rendeletre való hivatkozásként értendők; |
| --- | --- |

—

az ezen irányelvben az 1408/71/EGK ║ rendeletre való hivatkozások a 883/2004/EK rendeletre való hivatkozásként értendők;

| — | az ezen irányelvben az 1408/71/EGK ║ rendelet 22. cikkére való hivatkozások a 883/2004/EK rendelet 20. cikkére való hivatkozásként értendők. |
| --- | --- |

—

az ezen irányelvben az 1408/71/EGK ║ rendelet 22. cikkére való hivatkozások a 883/2004/EK rendelet 20. cikkére való hivatkozásként értendők.

25. cikk

Átültetés

A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek ... (34) ║ megfeleljenek.

E rendelkezések szövegét, valamint az azok és ezen irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul közlik a Bizottsággal.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

26. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

27. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ║,

Az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  2008. december 4-i vélemény. (HL-ben még nem tették közzé).

1

2008. december 4-i vélemény. (HL-ben még nem tették közzé).

(2)  
  HL C 128., 2009.6.6., 20. o.

2

HL C 128., 2009.6.6., 20. o.

(3)  
  HL C 120., 2009.5.28., 65. o.

3

HL C 120., 2009.5.28., 65. o.

(4)  Az Európai Parlament 2009. április 23-i álláspontja.

4

Az Európai Parlament 2009. április 23-i álláspontja.

(5)  

  HL C 124. E, 2006.5.25., 543. o.

5

HL C 124. E, 2006.5.25., 543. o.

(6)  HL C 364., 2000.12.18., 1. o.

6

(7)  HL C 146., 2006.6.22., 1. o.

7

(8)  
  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

8

HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

(9)  

  HL L 373., 2004.12.21., 37. o.

9

HL L 373., 2004.12.21., 37. o.

(10)  

  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

10

HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

(11)  HL L...

11

HL L...

(12)  HL L 255., 2005.9.30., 22. o. ║

12

(13)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

13

(14)  HL L 149., 1971.7.5., 2.o. ║

14

(15)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

15

(16)  HL L 311., 2001.11.28., 67. o. ║

16

(17)  

  HL L 144., 1997.6.4., 19. o.

17

HL L 144., 1997.6.4., 19. o.

(18)  
  HL L 354., 2008.12.31., 70. o.

18

HL L 354., 2008.12.31., 70. o.

(19)  HL L 271., 2002.10.9., 1. o.

19

(20)  HL L 142., 2004.4.30., 1. o.

20

(21)  HL L 184., 1999.7.17., 23.o. ║

21

(22)  

  HL L 178., 2000.7.17., 1. o.

22

HL L 178., 2000.7.17., 1. o.

(23)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o. ║

23

(24)  HL L 136., 2004. 4.30., 1. o. ║

24

L

(25)  HL L 121., 2001.5.1., 34. o.

25

(26)  HL L 18., 1997.1.21., 1. o.

26

(27)  HL L 210., 2006.7.31., 19. o.

27

(28)  

  HL L 33., 2003.2.8., 30. o.

28

HL L 33., 2003.2.8., 30. o.

(29)  

  HL L 102., 2004.4.7., 48. o.

29

HL L 102., 2004.4.7., 48. o.

(30)  

  HL L 228., 1992.8.11., 1. o.

30

HL L 228., 1992.8.11., 1. o.

(31)  

  HL L 169., 1993.7.12., 1. o.

31

HL L 169., 1993.7.12., 1. o.

(32)  

  HL L 189., 1990.7.20., 17. o.

32

HL L 189., 1990.7.20., 17. o.

(33)  

  HL L 331., 1998.12.7., 1. o.

33

HL L 331., 1998.12.7., 1. o.

(34)  Az irányelv hatályba lépését követő egy évvel.

34

Az irányelv hatályba lépését követő egy évvel.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/395 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/395

---

2009. április 23., csütörtökA betegek biztonsága *

P6_TA(2009)0287

Az Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések megelőzését és ellenőrzését is magában foglaló betegbiztonságról szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatról (COM(2008)0837 – C6-0032/2009 – 2009/0003(CNS))

2010/C 184 E/74

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság Tanács számára készített javaslatára (COM(2008)0837),

tekintettel az EK-Szerződés 152. cikkének (4) bekezdésére, amelynek értelmében konzultációt folytatott a Tanáccsal (C6-0032/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A6-0239/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek következtében módosítsa a javaslatát az EK-Szerződés 250. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek következtében módosítsa a javaslatát az EK-Szerződés 250. cikke (2) bekezdésének megfelelően;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot, hogy ismételten konzultáljon a Parlamenttel, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot, hogy ismételten konzultáljon a Parlamenttel, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Ajánlási javaslat


  2 preambulumbekezdés |
| (2) | Az EU tagállamaiban a kórházba szállított betegek becslések szerint 8-12 %-ánál jelentkeznek be nemkívánatos események az egészségügyi ellátás során. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Ajánlási javaslat

2 preambulumbekezdés

(2)

Az EU tagállamaiban a kórházba szállított betegek becslések szerint 8-12 %-ánál jelentkeznek be nemkívánatos események az egészségügyi ellátás során.

| (2) | Az EU tagállamaiban a kórházba szállított betegek becslések szerint 8-12 %-ánál jelentkeznek be nemkívánatos események az egészségügyi ellátás során
  , ez 6,7 és 15 millió fő közé eső számú, kórházban kezelt beteget érint, és több mint 37 millió olyan beteget, akik alapszintű egészségügyi ellátást vettek igénybe
  . |
| --- | --- |

(2)

Az EU tagállamaiban a kórházba szállított betegek becslések szerint 8-12 %-ánál jelentkeznek be nemkívánatos események az egészségügyi ellátás során
  , ez 6,7 és 15 millió fő közé eső számú, kórházban kezelt beteget érint, és több mint 37 millió olyan beteget, akik alapszintű egészségügyi ellátást vettek igénybe
  .

Módosítás 2

Ajánlási javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| (2a) | Az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések a becslések szerint átlagosan minden huszadik beteget érintik, vagyis évente 4,1 millió beteget az Európai Unióban, és évente 37 000 beteg hal meg az ilyen fertőzések következményei miatt. |
| --- | --- |

(2a)

Az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések a becslések szerint átlagosan minden huszadik beteget érintik, vagyis évente 4,1 millió beteget az Európai Unióban, és évente 37 000 beteg hal meg az ilyen fertőzések következményei miatt.

Módosítás 3

Ajánlási javaslat

3 preambulumbekezdés

| (3) | Az elégtelen betegbiztonság nem csak komoly egészségügyi problémát jelent, hanem jelentős gazdasági terhet is ró a már amúgy is szűkös költségvetésre. A nemkívánatos események nagy része megelőzhető
  lenne
  mind a kórházi szektorban, mind pedig az egészségügyi alapellátásban; túlnyomó részük ugyanis rendszer-jellegű tényezőknek tudható be
  . |
| --- | --- |

(3)

Az elégtelen betegbiztonság nem csak komoly egészségügyi problémát jelent, hanem jelentős gazdasági terhet is ró a már amúgy is szűkös költségvetésre. A nemkívánatos események nagy része megelőzhető
  lenne
  mind a kórházi szektorban, mind pedig az egészségügyi alapellátásban; túlnyomó részük ugyanis rendszer-jellegű tényezőknek tudható be
  .

| (3) | Az elégtelen betegbiztonság nem csak komoly egészségügyi problémát jelent, hanem jelentős gazdasági terhet is ró a már amúgy is szűkös költségvetésre. A nemkívánatos események nagy része
  – ideértve a kórisme megállapítása tekintetében elkövetett tévedésekből és/vagy a helytelen kezelésekből fakadó következményeket is –
  megelőzhető mind a kórházi szektorban, mind pedig az egészségügyi alapellátásban; túlnyomó részük ugyanis
  a korlátozott pénzügyi eszközöknek és
  rendszer-jellegű tényezőknek tudható be. |
| --- | --- |

(3)

Az elégtelen betegbiztonság nem csak komoly egészségügyi problémát jelent, hanem jelentős gazdasági terhet is ró a már amúgy is szűkös költségvetésre. A nemkívánatos események nagy része
  – ideértve a kórisme megállapítása tekintetében elkövetett tévedésekből és/vagy a helytelen kezelésekből fakadó következményeket is –
  megelőzhető mind a kórházi szektorban, mind pedig az egészségügyi alapellátásban; túlnyomó részük ugyanis
  a korlátozott pénzügyi eszközöknek és
  rendszer-jellegű tényezőknek tudható be.

Módosítás 4

Ajánlási javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| (6a) | A megítélés szerint az egészségügyi ellátásokkal összefüggő nem kívánatos események között az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések könnyen elkerülhetők. A tagállamoknak eszközöket kell létrehozniuk annak érdekében, hogy 20 %-kal csökkenjen az Európai Unióban a nem kívánatos események által évente érintett személyek száma. |
| --- | --- |

(6a)

A megítélés szerint az egészségügyi ellátásokkal összefüggő nem kívánatos események között az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések könnyen elkerülhetők. A tagállamoknak eszközöket kell létrehozniuk annak érdekében, hogy 20 %-kal csökkenjen az Európai Unióban a nem kívánatos események által évente érintett személyek száma.

Módosítás 5

Ajánlási javaslat

7 preambulumbekezdés

| (7) | A bizonyítékok arra engednek következtetni, hogy a hatékony és átfogó betegbiztonsági stratégiák kidolgozása és végrehajtása tekintetében a tagállamok eltérő szinten vannak. Ezért e kezdeményezés célja egy olyan keret felállítása, amely ösztönözheti az EU-ban a betegbiztonság terén tapasztalható legfontosabb problémák megoldására irányuló szakpolitikák kidolgozását és a tagállamokon belüli, illetve a tagállamok közötti intézkedések meghozatalát
  . |
| --- | --- |

(7)

A bizonyítékok arra engednek következtetni, hogy a hatékony és átfogó betegbiztonsági stratégiák kidolgozása és végrehajtása tekintetében a tagállamok eltérő szinten vannak. Ezért e kezdeményezés célja egy olyan keret felállítása, amely ösztönözheti az EU-ban a betegbiztonság terén tapasztalható legfontosabb problémák megoldására irányuló szakpolitikák kidolgozását és a tagállamokon belüli, illetve a tagállamok közötti intézkedések meghozatalát
  .

| (7) | A bizonyítékok arra engednek következtetni, hogy a hatékony és átfogó betegbiztonsági stratégiák kidolgozása és végrehajtása tekintetében a tagállamok eltérő szinten vannak. Ezért e kezdeményezés célja egy olyan keret felállítása, amely ösztönözheti az EU-ban a betegbiztonság terén tapasztalható legfontosabb problémák megoldására irányuló szakpolitikák kidolgozását és a tagállamokon belüli, illetve a tagállamok közötti intézkedések meghozatalát
  , többek között az egészségügyi intézmények és betegellátó központok emberi egészség tekintetében viselt felelőssége terén. Az EK-Szerződés 152. cikkének megfelelően azonban ügyelni kell arra, hogy ezen intézkedések ne sértsék a tagállamok nemzeti hatásköreit. |
| --- | --- |

(7)

A bizonyítékok arra engednek következtetni, hogy a hatékony és átfogó betegbiztonsági stratégiák kidolgozása és végrehajtása tekintetében a tagállamok eltérő szinten vannak. Ezért e kezdeményezés célja egy olyan keret felállítása, amely ösztönözheti az EU-ban a betegbiztonság terén tapasztalható legfontosabb problémák megoldására irányuló szakpolitikák kidolgozását és a tagállamokon belüli, illetve a tagállamok közötti intézkedések meghozatalát
  , többek között az egészségügyi intézmények és betegellátó központok emberi egészség tekintetében viselt felelőssége terén. Az EK-Szerződés 152. cikkének megfelelően azonban ügyelni kell arra, hogy ezen intézkedések ne sértsék a tagállamok nemzeti hatásköreit.

Módosítás 6

Ajánlási javaslat

8 preambulumbekezdés

| (8) | A betegbiztonsági folyamatba való bevonásukkal elérhető, hogy a betegek tájékozottak és tudatosabbak legyenek; tájékoztatni kell őket a különböző biztonsági szintekről és arról, hogyan kaphatnak hozzáférhető és átfogó információt panaszaikkal és a jogorvoslati lehetőségekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(8)

A betegbiztonsági folyamatba való bevonásukkal elérhető, hogy a betegek tájékozottak és tudatosabbak legyenek; tájékoztatni kell őket a különböző biztonsági szintekről és arról, hogyan kaphatnak hozzáférhető és átfogó információt panaszaikkal és a jogorvoslati lehetőségekkel kapcsolatban.

| (8) | A betegbiztonsági folyamatba való bevonásukkal elérhető, hogy a betegek tájékozottak és tudatosabbak legyenek; tájékoztatni kell őket a különböző biztonsági szintekről és arról, hogyan kaphatnak hozzáférhető és átfogó információt panaszaikkal és a jogorvoslati lehetőségekkel kapcsolatban.
  A kártérítés módjáról és a kártérítési eljárásról való döntés azonban az egyes tagállamok hatáskörébe tartozik. |
| --- | --- |

(8)

A betegbiztonsági folyamatba való bevonásukkal elérhető, hogy a betegek tájékozottak és tudatosabbak legyenek; tájékoztatni kell őket a különböző biztonsági szintekről és arról, hogyan kaphatnak hozzáférhető és átfogó információt panaszaikkal és a jogorvoslati lehetőségekkel kapcsolatban.
  A kártérítés módjáról és a kártérítési eljárásról való döntés azonban az egyes tagállamok hatáskörébe tartozik.

Módosítás 7

Ajánlási javaslat

10 preambulumbekezdés

| (10) | A hatékony és átlátható betegbiztonsági programok, struktúrák és szakpolitikák létrehozásához közösségi szinten összehasonlítható és csoportosított adatokat kell összegyűjteni, és a legjobb gyakorlatokat terjeszteni kell a tagállamok között. A kölcsönös tanulási folyamat megkönnyítése érdekében a tagállamok és az Európai Bizottság együttműködése révén közös betegbiztonsági terminológiát és mutatókat kell kidolgozni, figyelembe véve az érintett nemzetközi szervezetek munkáját is. |
| --- | --- |

(10)

A hatékony és átlátható betegbiztonsági programok, struktúrák és szakpolitikák létrehozásához közösségi szinten összehasonlítható és csoportosított adatokat kell összegyűjteni, és a legjobb gyakorlatokat terjeszteni kell a tagállamok között. A kölcsönös tanulási folyamat megkönnyítése érdekében a tagállamok és az Európai Bizottság együttműködése révén közös betegbiztonsági terminológiát és mutatókat kell kidolgozni, figyelembe véve az érintett nemzetközi szervezetek munkáját is.

| (10) | A hatékony és átlátható betegbiztonsági programok, struktúrák és szakpolitikák létrehozásához közösségi szinten összehasonlítható és csoportosított adatokat kell összegyűjteni, és a legjobb gyakorlatokat terjeszteni kell a tagállamok között.
  Ezeket az adatokat csak
  a
  betegbiztonság céljából, az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések elleni küzdelemben szabad felhasználni. A
  kölcsönös tanulási folyamat megkönnyítése érdekében a tagállamok és az Európai Bizottság együttműködése révén közös betegbiztonsági terminológiát és mutatókat kell kidolgozni, figyelembe véve az érintett nemzetközi szervezetek munkáját is. |
| --- | --- |

(10)

A hatékony és átlátható betegbiztonsági programok, struktúrák és szakpolitikák létrehozásához közösségi szinten összehasonlítható és csoportosított adatokat kell összegyűjteni, és a legjobb gyakorlatokat terjeszteni kell a tagállamok között.
  Ezeket az adatokat csak
  a
  betegbiztonság céljából, az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések elleni küzdelemben szabad felhasználni. A
  kölcsönös tanulási folyamat megkönnyítése érdekében a tagállamok és az Európai Bizottság együttműködése révén közös betegbiztonsági terminológiát és mutatókat kell kidolgozni, figyelembe véve az érintett nemzetközi szervezetek munkáját is.

Módosítás 8

Ajánlási javaslat

11 preambulumbekezdés

| (11) | Az olyan információs és kommunikációs technológiai eszközök, mint az elektronikus egészségügyi nyilvántartó rendszerek vagy az e-receptek – például a potenciális gyógyszerkölcsönhatások vagy gyógyszerallergiák rendszeres szűrésével – jelentősen hozzájárulhatnak a betegbiztonság javulásához
  . |
| --- | --- |

(11)

Az olyan információs és kommunikációs technológiai eszközök, mint az elektronikus egészségügyi nyilvántartó rendszerek vagy az e-receptek – például a potenciális gyógyszerkölcsönhatások vagy gyógyszerallergiák rendszeres szűrésével – jelentősen hozzájárulhatnak a betegbiztonság javulásához
  .

| (11) | Az olyan információs és kommunikációs technológiai eszközök, mint az elektronikus egészségügyi nyilvántartó rendszerek vagy az e-receptek – például a potenciális gyógyszerkölcsönhatások vagy gyógyszerallergiák rendszeres szűrésével – jelentősen hozzájárulhatnak a betegbiztonság javulásához
  , amint azt a Bizottság 2008. július 2-i, az elektronikus egészségügyi nyilvántartó rendszerek határokon átnyúló átjárhatóságáról szóló 2008/594/EK ajánlásában elismerte (1) |
| --- | --- |

(11)

Az olyan információs és kommunikációs technológiai eszközök, mint az elektronikus egészségügyi nyilvántartó rendszerek vagy az e-receptek – például a potenciális gyógyszerkölcsönhatások vagy gyógyszerallergiák rendszeres szűrésével – jelentősen hozzájárulhatnak a betegbiztonság javulásához
  , amint azt a Bizottság 2008. július 2-i, az elektronikus egészségügyi nyilvántartó rendszerek határokon átnyúló átjárhatóságáról szóló 2008/594/EK ajánlásában elismerte (1)

Módosítás 9

Ajánlási javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| (12a) | Az idős emberek kórházi tartózkodásuk alatt könnyebben eshetnek fertőző betegségekbe; sajátságos csoportot alkotnak, ezért igényeik elemzésére volna szükség olyan fellépések foganatosítása érdekében, amelyek lehetővé teszik ezen igények kielégítését, és ezáltal felépülésüket, gyógyulásukat elősegítik. |
| --- | --- |

(12a)

Az idős emberek kórházi tartózkodásuk alatt könnyebben eshetnek fertőző betegségekbe; sajátságos csoportot alkotnak, ezért igényeik elemzésére volna szükség olyan fellépések foganatosítása érdekében, amelyek lehetővé teszik ezen igények kielégítését, és ezáltal felépülésüket, gyógyulásukat elősegítik.

Módosítás 10

Ajánlási javaslat

15 preambulumbekezdés

| (15) | Az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzésekről kevés adat áll rendelkezésre ahhoz, hogy egyfelől a felügyeleti hálózatok alapján érdemi összehasonlítást lehessen végezni az intézmények között, másfelől az egészségügyi ellátással összefüggő patogének epidemiológiáját felügyelni lehessen, valamint hogy értékelni és irányítani lehessen az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések megelőzésére és ellenőrzésére vonatkozó szakpolitikákat. Ezért az egészségügyi intézmények szintjén, valamint regionális és nemzeti szinten felügyeleti rendszereket kell létrehozni vagy a meglévőket meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(15)

Az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzésekről kevés adat áll rendelkezésre ahhoz, hogy egyfelől a felügyeleti hálózatok alapján érdemi összehasonlítást lehessen végezni az intézmények között, másfelől az egészségügyi ellátással összefüggő patogének epidemiológiáját felügyelni lehessen, valamint hogy értékelni és irányítani lehessen az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések megelőzésére és ellenőrzésére vonatkozó szakpolitikákat. Ezért az egészségügyi intézmények szintjén, valamint regionális és nemzeti szinten felügyeleti rendszereket kell létrehozni vagy a meglévőket meg kell erősíteni.

| (15) | Az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzésekről kevés adat áll rendelkezésre ahhoz, hogy egyfelől a felügyeleti hálózatok alapján érdemi összehasonlítást lehessen végezni az intézmények között, másfelől az egészségügyi ellátással összefüggő patogének epidemiológiáját felügyelni lehessen, valamint hogy értékelni és irányítani lehessen az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések megelőzésére és ellenőrzésére vonatkozó szakpolitikákat. Ezért az egészségügyi intézmények szintjén, valamint regionális és nemzeti szinten felügyeleti rendszereket kell létrehozni vagy a meglévőket meg kell erősíteni.
  A regionális, nemzeti és európai szintű információgyűjtés javítása megkönnyíthetné a közvetlen összefüggések megállapítását a betegek biztonsága érdekében létrehozott politikák, rendszerek és struktúrák minősége, valamint az e területen elért eredmények között. |
| --- | --- |

(15)

Az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzésekről kevés adat áll rendelkezésre ahhoz, hogy egyfelől a felügyeleti hálózatok alapján érdemi összehasonlítást lehessen végezni az intézmények között, másfelől az egészségügyi ellátással összefüggő patogének epidemiológiáját felügyelni lehessen, valamint hogy értékelni és irányítani lehessen az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések megelőzésére és ellenőrzésére vonatkozó szakpolitikákat. Ezért az egészségügyi intézmények szintjén, valamint regionális és nemzeti szinten felügyeleti rendszereket kell létrehozni vagy a meglévőket meg kell erősíteni.
  A regionális, nemzeti és európai szintű információgyűjtés javítása megkönnyíthetné a közvetlen összefüggések megállapítását a betegek biztonsága érdekében létrehozott politikák, rendszerek és struktúrák minősége, valamint az e területen elért eredmények között.

Módosítás 11

Ajánlási javaslat

15 a preambulumbekezdés (új)

| (15a) | Szükséges, hogy a tagállamok képesek legyenek az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések által sújtott betegek számának csökkentésére. A különféle elképzelhető eszközök között szerepel, hogy több, a fertőzések ellenőrzése terén szakképzett nővért vagy szakápolót kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(15a)

Szükséges, hogy a tagállamok képesek legyenek az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések által sújtott betegek számának csökkentésére. A különféle elképzelhető eszközök között szerepel, hogy több, a fertőzések ellenőrzése terén szakképzett nővért vagy szakápolót kell alkalmazni.

Módosítás 12

Ajánlási javaslat

15 b preambulumbekezdés (új)

| (15b) | A tagállamoknak és egészségügyi intézményeiknek ezen kívül meg kellene fontolniuk olyan kapcsolattartó személyek alkalmazását, akik a klinikai szinten szakképzett ápolók munkáját segítenék a sürgősségi ellátást nyújtó szolgálatoknál és a helyi létesítményekben; |
| --- | --- |

(15b)

A tagállamoknak és egészségügyi intézményeiknek ezen kívül meg kellene fontolniuk olyan kapcsolattartó személyek alkalmazását, akik a klinikai szinten szakképzett ápolók munkáját segítenék a sürgősségi ellátást nyújtó szolgálatoknál és a helyi létesítményekben;

Módosítás 13

Ajánlási javaslat

15 c preambulumbekezdés (új)

| (15c) | Az orvosi ellátás során bekövetkező nem kívánatos események csökkentése érdekében a tagállamokat ösztönözni kellene a fertőzések féken tartására szakosodott egészségügyi állomány felvételére irányuló helyi és nemzeti szintű célkitűzések megállapítására, tekintettel arra az ajánlásra, amely szerint 2015-ig minden 250 kórházi ágyra jusson egy ápoló. |
| --- | --- |

(15c)

Az orvosi ellátás során bekövetkező nem kívánatos események csökkentése érdekében a tagállamokat ösztönözni kellene a fertőzések féken tartására szakosodott egészségügyi állomány felvételére irányuló helyi és nemzeti szintű célkitűzések megállapítására, tekintettel arra az ajánlásra, amely szerint 2015-ig minden 250 kórházi ágyra jusson egy ápoló.

Módosítás 14

Ajánlási javaslat

16 a preambulumbekezdés (új)

| (16a) | A Bizottságnak javaslatokat kellene előterjesztenie a hamisított gyógyszerek forgalmazásának, valamint a fecskendők által a betegeket és az egészségügyi dolgozókat ért sérülésekből fakadó károk megakadályozása érdekében. |
| --- | --- |

(16a)

A Bizottságnak javaslatokat kellene előterjesztenie a hamisított gyógyszerek forgalmazásának, valamint a fecskendők által a betegeket és az egészségügyi dolgozókat ért sérülésekből fakadó károk megakadályozása érdekében.

Módosítás 15

Ajánlási javaslat

I rész – 1 a fejezet (új) - cím

Módosítás 16

Ajánlási javaslat

I rész – 1 a fejezet (új) - 1 pont

| 1. | A tagállamoknak eszközöket kellene létrehozniuk annak érdekében, hogy 20 %-kal csökkenjen az Európai Unióban az egészségügyi ellátásokkal összefüggő nem kívánatos események által évente érintett személyek száma, ami a cél szerint az évi esetek számának 900 000-rel történő csökkentését jelenti 2015-ig. |
| --- | --- |

1.

A tagállamoknak eszközöket kellene létrehozniuk annak érdekében, hogy 20 %-kal csökkenjen az Európai Unióban az egészségügyi ellátásokkal összefüggő nem kívánatos események által évente érintett személyek száma, ami a cél szerint az évi esetek számának 900 000-rel történő csökkentését jelenti 2015-ig.

Módosítás 17

Ajánlási javaslat

I rész – II fejezet – 1 pont - a alpont

| a) | saját területükön kijelölik a betegbiztonságért felelős illetékes
  hatóságot vagy
  hatóságokat; |
| --- | --- |

a)

saját területükön kijelölik a betegbiztonságért felelős illetékes
  hatóságot vagy
  hatóságokat;

| a) | saját területükön
  az állami és közösségi igazgatás különböző szintjein
  kijelölik a betegbiztonságért felelős illetékes hatóságokat
  , valamint a közegészségügy javítása érdekében felügyelik és összehangolják az intézkedéseket
  ; |
| --- | --- |

a)

saját területükön
  az állami és közösségi igazgatás különböző szintjein
  kijelölik a betegbiztonságért felelős illetékes hatóságokat
  , valamint a közegészségügy javítása érdekében felügyelik és összehangolják az intézkedéseket
  ;

Módosítás 18

Ajánlási javaslat

I rész – II fejezet – 1 pont - c bekezdés

| c) | támogatják még biztonságosabb rendszerek, folyamatok és eszközök kidolgozását, beleértve az információs és kommunikációs technológia alkalmazását; |
| --- | --- |

c)

támogatják még biztonságosabb rendszerek, folyamatok és eszközök kidolgozását, beleértve az információs és kommunikációs technológia alkalmazását;

| c) | támogatják még biztonságosabb
  és könnyebben felhasználható
  rendszerek, folyamatok és eszközök kidolgozását, beleértve az információs és kommunikációs technológia alkalmazását; |
| --- | --- |

c)

támogatják még biztonságosabb
  és könnyebben felhasználható
  rendszerek, folyamatok és eszközök kidolgozását, beleértve az információs és kommunikációs technológia alkalmazását;

Módosítás 19

Ajánlási javaslat

I rész – II fejezet – 2 pont - ba alpont (új)

| ba) | tájékoztatva a betegeket a terápiás kockázatokról, és a jogorvoslati lehetőségeket megkönnyítő jogi mechanizmusokat léptetve életbe – akár a gyógyszergyárakkal szemben is – , az egészségkárosodás feltételezett esetében. |
| --- | --- |

ba)

tájékoztatva a betegeket a terápiás kockázatokról, és a jogorvoslati lehetőségeket megkönnyítő jogi mechanizmusokat léptetve életbe – akár a gyógyszergyárakkal szemben is – , az egészségkárosodás feltételezett esetében.

Módosítás 20

Ajánlási javaslat

I rész – II fejezet – 3 pont - a alpont

| a) | megfelelő tájékoztatást nyújtanak a műhibák, a nemkívánatos események és a kvázi balesetek elterjedtségéről, típusairól és okairól; |
| --- | --- |

a)

megfelelő tájékoztatást nyújtanak a műhibák, a nemkívánatos események és a kvázi balesetek elterjedtségéről, típusairól és okairól;

| a) | megfelelő tájékoztatást nyújtanak a műhibák, a nemkívánatos események és a kvázi balesetek elterjedtségéről, típusairól és okairól
  , valamint az ezekért felelős személyek személyazonosságáról
  ; |
| --- | --- |

a)

megfelelő tájékoztatást nyújtanak a műhibák, a nemkívánatos események és a kvázi balesetek elterjedtségéről, típusairól és okairól
  , valamint az ezekért felelős személyek személyazonosságáról
  ;

Módosítás 21

Ajánlási javaslat

I rész – II fejezet – 3 pont - ba alpont (új)

| ba) | amelyek lehetővé teszik a különböző tagállamok egészségügyi hatóságai számára, hogy a hanyagság vagy szakmai hiba elkövetése tekintetében vétkesnek ítélt egészségügyi szakemberekre vonatkozó bizalmas információkat megosszák egymással; |
| --- | --- |

ba)

amelyek lehetővé teszik a különböző tagállamok egészségügyi hatóságai számára, hogy a hanyagság vagy szakmai hiba elkövetése tekintetében vétkesnek ítélt egészségügyi szakemberekre vonatkozó bizalmas információkat megosszák egymással;

Módosítás 22

Ajánlási javaslat

I rész – II fejezet – 4 pont - b a pont (új)

| ba) | megfelelő oktatásban és képzésben részesítve minden egészségügyi dolgozót, biztosítva ezáltal, hogy az egészségügyi műszereket és eszközöket helyesen és rendeltetésszerűen, valamint a használati utasításban foglalt előírásokat tiszteletben tartva használják, az egészség veszélyeztetésének– ideértve az anyagok nem szándékos újrafelhasználásából fakadó veszélyeket is – elkerülése és a nem kívánatos hatások megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

ba)

megfelelő oktatásban és képzésben részesítve minden egészségügyi dolgozót, biztosítva ezáltal, hogy az egészségügyi műszereket és eszközöket helyesen és rendeltetésszerűen, valamint a használati utasításban foglalt előírásokat tiszteletben tartva használják, az egészség veszélyeztetésének– ideértve az anyagok nem szándékos újrafelhasználásából fakadó veszélyeket is – elkerülése és a nem kívánatos hatások megelőzése érdekében;

Módosítás 23

Ajánlási javaslat

I rész – II fejezet – 5 pont - c alpont

| c) | uniós szinten összegyűjtik és megosztják egymással a betegbiztonsággal kapcsolatos adatokat és információkat (az eredmények típusa és a számadatok tekintetében)a kölcsönös tanulás megkönnyítése és a prioritások felállítása érdekében. |
| --- | --- |

c)

uniós szinten összegyűjtik és megosztják egymással a betegbiztonsággal kapcsolatos adatokat és információkat (az eredmények típusa és a számadatok tekintetében)a kölcsönös tanulás megkönnyítése és a prioritások felállítása érdekében.

| c) | uniós szinten összegyűjtik és megosztják egymással a betegbiztonsággal kapcsolatos adatokat és információkat (az eredmények típusa és a számadatok tekintetében) a kölcsönös tanulás megkönnyítése és a prioritások felállítása érdekében.
  Az adatgyűjtés mértékének és költségének, illetve az adatok felhasználásának egyensúlyban kell lennie a várható előnyökkel. Az adatokat csak annak érdekében gyűjthetik, hogy megvalósítsák az ellátás során fellépő fertőzések közös tanulás útján való csökkentésének célját. |
| --- | --- |

c)

uniós szinten összegyűjtik és megosztják egymással a betegbiztonsággal kapcsolatos adatokat és információkat (az eredmények típusa és a számadatok tekintetében) a kölcsönös tanulás megkönnyítése és a prioritások felállítása érdekében.
  Az adatgyűjtés mértékének és költségének, illetve az adatok felhasználásának egyensúlyban kell lennie a várható előnyökkel. Az adatokat csak annak érdekében gyűjthetik, hogy megvalósítsák az ellátás során fellépő fertőzések közös tanulás útján való csökkentésének célját.

Módosítás 24

Ajánlási javaslat

I rész – II fejezet – 6 pont - b a alpont (új)

| ba) | az Európai Unióban mindenütt bátorítva az együttműködés, a tapasztalatcsere és a legjobb gyakorlatok megosztása lehetőségeit a kórházak igazgatóságai, az orvosi közösségek és a betegek csoportjai között, a betegbiztonság terén tett helyi kezdeményezések tárgyában; |
| --- | --- |

ba)

az Európai Unióban mindenütt bátorítva az együttműködés, a tapasztalatcsere és a legjobb gyakorlatok megosztása lehetőségeit a kórházak igazgatóságai, az orvosi közösségek és a betegek csoportjai között, a betegbiztonság terén tett helyi kezdeményezések tárgyában;

Módosítás 25

Ajánlási javaslat

I rész – III fejezet – 1 pont – -a alpont (új)

| -a) | kockázatelemzési mechanizmusokat bocsátva rendelkezésre – ideértve a betegek diagnosztikai célzatú megvizsgálását a kórházba történő felvételüket megelőzően –, annak érdekében, hogy gyorsan azonosítani lehessen azokat az eseteket, amelyekben kiegészítő óvintézkedések meghozatala indokolt; |
| --- | --- |

-a)

kockázatelemzési mechanizmusokat bocsátva rendelkezésre – ideértve a betegek diagnosztikai célzatú megvizsgálását a kórházba történő felvételüket megelőzően –, annak érdekében, hogy gyorsan azonosítani lehessen azokat az eseteket, amelyekben kiegészítő óvintézkedések meghozatala indokolt;

Módosítás 26

Ajánlási javaslat

I rész – III fejezet – 1 pont – -a a alpont (új)

| -aa) | megfelelő védelmet biztosítva az egészségügyi dolgozók számára az oltás, az utólagos kitettség megelőzésére irányuló intézkedések, a rutinszerű diagnosztikai vizsgálatok, a személyes védőfelszerelések rendelkezésre bocsátása és a vérátömlesztés során jelentkező fertőzésnek való kitettség kockázatát csökkentő orvosi technológiák alkalmazása révén; |
| --- | --- |

-aa)

megfelelő védelmet biztosítva az egészségügyi dolgozók számára az oltás, az utólagos kitettség megelőzésére irányuló intézkedések, a rutinszerű diagnosztikai vizsgálatok, a személyes védőfelszerelések rendelkezésre bocsátása és a vérátömlesztés során jelentkező fertőzésnek való kitettség kockázatát csökkentő orvosi technológiák alkalmazása révén;

Módosítás 27

Ajánlási javaslat

I rész – III fejezet – 1 pont – -a b alpont (új)

| ab) | hatékony megelőző és ellenőrző eszközöket bocsátva rendelkezésre a betegápolásra és a hosszú távú felépülésre szolgáló intézményekben; |
| --- | --- |

ab)

hatékony megelőző és ellenőrző eszközöket bocsátva rendelkezésre a betegápolásra és a hosszú távú felépülésre szolgáló intézményekben;

Módosítás 28

Ajánlási javaslat

I rész – III fejezet – 1 pont - b bekezdés

| b) | az egészségügyi intézmények szintjén megerősítik a fertőzések megelőzését és ellenőrzését
  ; |
| --- | --- |

b)

az egészségügyi intézmények szintjén megerősítik a fertőzések megelőzését és ellenőrzését
  ;

| b) | az egészségügyi intézmények szintjén megerősítik a fertőzések megelőzését és ellenőrzését
  , továbbá garantálják a tisztaság és higiénia, illetve szükség esetén a csíramentesség legmagasabb szintjét:










  i) | a betegek fogadásához és tartózkodásához kapcsolódó eszközök tekintetében; |
| --- | --- | --- |

b)

az egészségügyi intézmények szintjén megerősítik a fertőzések megelőzését és ellenőrzését
  , továbbá garantálják a tisztaság és higiénia, illetve szükség esetén a csíramentesség legmagasabb szintjét:

i)

a betegek fogadásához és tartózkodásához kapcsolódó eszközök tekintetében;

| ii) | az orvosi és paramedikális eszközök, a betegeket kiszolgáló elektromos orvosi berendezések és a gyógyszerek szétosztási folyamata tekintetében; |
| --- | --- |

ii)

az orvosi és paramedikális eszközök, a betegeket kiszolgáló elektromos orvosi berendezések és a gyógyszerek szétosztási folyamata tekintetében;

| iii) | a betegek ellátását szolgáló tisztálkodási felszerelések esetében; |
| --- | --- |

iii)

a betegek ellátását szolgáló tisztálkodási felszerelések esetében;

Módosítás 29

Ajánlási javaslat

I rész – III fejezet – 1 pont – b a pont – (új)

| (ba) | A kézhigiénia előmozdítása az egészségügyi dolgozók körében; |
| --- | --- |

(ba)

A kézhigiénia előmozdítása az egészségügyi dolgozók körében;

Módosítás 30

Ajánlási javaslat

I rész – III fejezet – 1 pont – b b pont – (új)

| (bb) | Az orvosi és paramedikális személyzet körében és általuk terjesztett fertőzések megelőzésének javítása, amelynek érdekében végrehajtják a kötelező, megelőzésre irányuló politikákat, beleértve a személyzetre irányuló oltási kampányokat; |
| --- | --- |

(bb)

Az orvosi és paramedikális személyzet körében és általuk terjesztett fertőzések megelőzésének javítása, amelynek érdekében végrehajtják a kötelező, megelőzésre irányuló politikákat, beleértve a személyzetre irányuló oltási kampányokat;

Módosítás 31

Ajánlási javaslat

I rész – III fejezet – 1 pont - d alpont

| d) | tagállami szinten és az egészségügyi intézmények szintjén is megerősítik az egészségügyi dolgozók oktatását és képzését; |
| --- | --- |

d)

tagállami szinten és az egészségügyi intézmények szintjén is megerősítik az egészségügyi dolgozók oktatását és képzését;

| d) | tagállami szinten és az egészségügyi intézmények szintjén is megerősítik az egészségügyi dolgozók
  és a paramedikális személyzet
  oktatását és képzését
  , külön figyelmet fordítva a nozokomiális fertőzésekre és a vírusok antibiotikumokkal szembeni ellenállására
  ; |
| --- | --- |

d)

tagállami szinten és az egészségügyi intézmények szintjén is megerősítik az egészségügyi dolgozók
  és a paramedikális személyzet
  oktatását és képzését
  , külön figyelmet fordítva a nozokomiális fertőzésekre és a vírusok antibiotikumokkal szembeni ellenállására
  ;

Módosítás 32

Ajánlási javaslat

I rész – III fejezet – 1 pont - e alpont

| e) | javítják a betegeknek nyújtott tájékoztatást; |
| --- | --- |

e)

javítják a betegeknek nyújtott tájékoztatást;

| e) | javítják a betegeknek nyújtott tájékoztatást
  a szociális-egészségügyi hálózaton keresztül, valamint a sajtóban, a rádióban, a televízióban és az interneten megjelenő rendszeres tájékoztató kampányok révén
  ; |
| --- | --- |

e)

javítják a betegeknek nyújtott tájékoztatást
  a szociális-egészségügyi hálózaton keresztül, valamint a sajtóban, a rádióban, a televízióban és az interneten megjelenő rendszeres tájékoztató kampányok révén
  ;

Módosítás 33

Ajánlási javaslat

I rész – III fejezet – 1 pont - f alpont

| f) | támogatják a kutatásokat. |
| --- | --- |

f)

támogatják a kutatásokat.

| f) | támogatják a kutatásokat
  , többek között a nanotechnológiák és a nanoanyagok lehetséges orvosi alkalmazásai terén
  . |
| --- | --- |

f)

támogatják a kutatásokat
  , többek között a nanotechnológiák és a nanoanyagok lehetséges orvosi alkalmazásai terén
  .

Módosítás 34

Ajánlási javaslat

I rész – III fejezet – 1 pont – f a alpont (új)

| fa) | az Európai Járványügyi Megelőző és Ellenőrző Központot minden alkalommal értesíteni kell arról, ha az egészségügyi ellátásból fakadó, és jelentős számú beteget érintő fertőzés üti fel a fejét. |
| --- | --- |

fa)

az Európai Járványügyi Megelőző és Ellenőrző Központot minden alkalommal értesíteni kell arról, ha az egészségügyi ellátásból fakadó, és jelentős számú beteget érintő fertőzés üti fel a fejét.

Módosítás 35

Ajánlási javaslat

I rész – III fejezet – 1 pont – f b alpont (új)

| fb) | az antibiotikumoknak való ellenállást maguk után vonó gyakorlatok csökkentése érdekében a társadalom és az egészségügyi dolgozók érzékenységének fokozására irányuló kampányokat kell folytatni. |
| --- | --- |

fb)

az antibiotikumoknak való ellenállást maguk után vonó gyakorlatok csökkentése érdekében a társadalom és az egészségügyi dolgozók érzékenységének fokozására irányuló kampányokat kell folytatni.

Módosítás 36

Ajánlási javaslat

II rész - cím

Módosítás 37

Ajánlási javaslat

II rész – 1 a pont (új)

| 1a. | A Bizottságnak meg kell fontolnia, hogy hol lehet szigorítani a meglévő közösségi jogszabályokat a betegbiztonság érdekében, például annak biztosításával, hogy ha egészségügyi szakemberek határokat lépnek át Európán belül, akkor a szakmai felügyelet nem csak eredeti képzettségük, de az ellenük kezdeményezett bármely – lezárt vagy függőben levő – fegyelmi eljárás tekintetében is megosztja az információkat. |
| --- | --- |

1a.

A Bizottságnak meg kell fontolnia, hogy hol lehet szigorítani a meglévő közösségi jogszabályokat a betegbiztonság érdekében, például annak biztosításával, hogy ha egészségügyi szakemberek határokat lépnek át Európán belül, akkor a szakmai felügyelet nem csak eredeti képzettségük, de az ellenük kezdeményezett bármely – lezárt vagy függőben levő – fegyelmi eljárás tekintetében is megosztja az információkat.

Módosítás 38

Ajánlási javaslat

II rész – 1 b pont (új)

| 1b. | A WHO által 2002-ben elkészített, a nozokomiális fertőzések megelőzéséről szóló gyakorlati útmutató (2) alapján a Bizottság dolgozzon ki a nozokomiális fertőzések megelőzéséről szóló dokumentumot a betegek számára. |
| --- | --- |

1b.

A WHO által 2002-ben elkészített, a nozokomiális fertőzések megelőzéséről szóló gyakorlati útmutató (2) alapján a Bizottság dolgozzon ki a nozokomiális fertőzések megelőzéséről szóló dokumentumot a betegek számára.

Módosítás 39

Ajánlási javaslat

1 melléklet – Meghatározások - „Nemkívánatos esemény” – 2 oszlop

Egy baleset következtében
  a beteget kár éri. A „kár” fogalma feltételezi a teststruktúra, illetve a testfunkció elváltozását, és/vagy az ebből fakadó bármely káros hatást.

Az orvosi ellátás során bekövetkezett olyan esemény, amelynek következményeként
  a beteget kár éri. A „kár” fogalma feltételezi a teststruktúra, illetve a testfunkció
  állandó vagy ideiglenes jellegű
  elváltozását, és/vagy az ebből fakadó bármely káros hatást.

Módosítás 40

Ajánlási javaslat

1 melléklet – Meghatározások - „Egészségügyi intézmény” – 2 oszlop

Olyan intézmény, ahol egészségügyi szakemberek másodlagos vagy harmadlagos ellátást nyújtanak.

Olyan
  karitatív
  intézmény,
  illetve egészségügyi ellátást nyújtó állami vagy magánkézben levő központ,
  ahol
  önkéntesek vagy
  egészségügyi szakemberek másodlagos vagy harmadlagos ellátást nyújtanak.

Módosítás 41

Ajánlási javaslat

1 melléklet – Meghatározások - „Betegbiztonság” – 2 oszlop

A beteg számára biztosított védelem az egészségügyi ellátáshoz kapcsolódó felesleges vagy esetleges károsodásokkal szemben

Nem kívánatos esemény hiánya: a „nem kívánatos esemény” olyan eseményt jelent, ami inkább a kezelés, mintsem a fertőzés következményének tulajdonítható. Ez a nemkívánatos esemény lehet elkerülhető és nem elkerülhető.

Módosítás 42

Ajánlási javaslat

1 melléklet – Meghatározások - „Fertőzésellenőrzési kapcsolattartó személyzet” – 2 oszlop

Olyan,
  klinikai osztályokon
  dolgozó egészségügyi szakemberek, akik közvetítenek
  osztályuk
  , valamint a fertőzésmegelőzési és -ellenőrzési csoport között. A fertőzés-ellenőrzéssel foglalkozó kapcsolattartó személyek
  kórházi osztályukon
  hozzájárulnak a fertőzések megelőzéséhez és ellenőrzéséhez, valamint visszajelzést adnak a fertőzésmegelőzési és -ellenőrzési csoportnak.

Olyan,
  az említett területeken
  dolgozó egészségügyi szakemberek, akik közvetítenek
  tevékenységi körük
  , valamint a fertőzésmegelőzési és -ellenőrzési csoport között. A fertőzés-ellenőrzéssel foglalkozó kapcsolattartó személyek
  cselekvési területükön
  hozzájárulnak a fertőzések megelőzéséhez és ellenőrzéséhez, valamint visszajelzést adnak a fertőzésmegelőzési és -ellenőrzési csoportnak.

Módosítás 43

Ajánlási javaslat

2 melléklet – 1 rész – 1 pont – ba alpont (új)

| ba) | elfogadva és támogatva a számítástechnikai eszközök használatát, például az elektronikus formátumban rendelkezésre álló használati utasításokat, az orvosi eszközök felhasználói számára könnyebb megértést téve lehetővé; |
| --- | --- |

ba)

elfogadva és támogatva a számítástechnikai eszközök használatát, például az elektronikus formátumban rendelkezésre álló használati utasításokat, az orvosi eszközök felhasználói számára könnyebb megértést téve lehetővé;

Módosítás 44

Ajánlási javaslat

2 melléklet – 1 rész – 4 pont – ca alpont (új)

| ca) | megfelelő oktatásban és képzésben részesítve minden egészségügyi dolgozót, biztosítva ezáltal, hogy az egészségügyi műszereket és eszközöket helyesen és rendeltetésszerűen, valamint a használati utasításban foglalt előírásokat tiszteletben tartva használják, az egészség veszélyeztetésének elkerülése és a nem kívánatos hatások – ideértve az anyagok nem szándékos újrafelhasználásából fakadó veszélyeket is – megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

ca)

megfelelő oktatásban és képzésben részesítve minden egészségügyi dolgozót, biztosítva ezáltal, hogy az egészségügyi műszereket és eszközöket helyesen és rendeltetésszerűen, valamint a használati utasításban foglalt előírásokat tiszteletben tartva használják, az egészség veszélyeztetésének elkerülése és a nem kívánatos hatások – ideértve az anyagok nem szándékos újrafelhasználásából fakadó veszélyeket is – megelőzése érdekében;

Módosítás 45

Ajánlási javaslat

2 melléklet – 1 fejezet – 7 pont – a a alpont (új)

| aa) | a kutatás ösztönzésével, többek között a nanotechnológiák és a nanoanyagok alkalmazása terén. |
| --- | --- |

aa)

a kutatás ösztönzésével, többek között a nanotechnológiák és a nanoanyagok alkalmazása terén.

Módosítás 46

Ajánlási javaslat

2 melléklet – 2 fejezet – 1 pont – a alpont – 2 francia bekezdés

| — | a fertőzésmegelőzési és -ellenőrzési intézkedéseket beépítik a betegellátási tervekbe; |
| --- | --- |

—

a fertőzésmegelőzési és -ellenőrzési intézkedéseket beépítik a betegellátási tervekbe;

| — | a fertőzésmegelőzési és -ellenőrzési intézkedéseket beépítik a betegellátási tervekbe
  , beleértve a személyzetre irányuló oltási kampányokat
  ; |
| --- | --- |

—

a fertőzésmegelőzési és -ellenőrzési intézkedéseket beépítik a betegellátási tervekbe
  , beleértve a személyzetre irányuló oltási kampányokat
  ;

---

(1)  

  HL L 190., 2008.7.18., 37. o.

(2)  
  WHO, Gyakorlati útmutató a nozokomiális fertőzések megelőzéséről, első kiadás, 2002. december (2008-ban 2. kiadásban is megjelent)

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/404 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/404

---

2009. április 23., csütörtökA ritka betegségek területén megvalósítandó európai fellépés *

P6_TA(2009)0288

Az Európai Parlament 2009. április 23-i jogalkotási állásfoglalása a ritka betegségek területén megvalósítandó európai fellépésről szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatról (COM(2008)0726 – C6-0455/2008 – 2008/0218(CNS))

2010/C 184 E/75

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0726),

tekintettel az EK-Szerződés 152. cikke (4) bekezdésének második albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0455/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A6-0231/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| 3. | felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Ajánlásra irányuló javaslat


  1 preambulumbekezdés |
| (1) | A ritka betegségek veszélyt jelentenek az európai polgárok egészségére, mivel esetükben olyan életveszélyes vagy maradandó károsodással járó betegségekről van szó, amelyek kis prevalenciával bírnak és nagyon összetettek. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Ajánlásra irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

(1)

A ritka betegségek veszélyt jelentenek az európai polgárok egészségére, mivel esetükben olyan életveszélyes vagy maradandó károsodással járó betegségekről van szó, amelyek kis prevalenciával bírnak és nagyon összetettek.

| (1) | A ritka betegségek veszélyt jelentenek az európai polgárok egészségére, mivel esetükben olyan életveszélyes vagy maradandó károsodással járó betegségekről van szó, amelyek kis prevalenciával bírnak és nagyon összetettek,
  mivel azonban olyan sokféle ritka betegség létezik, az érintettek száma összességében meglehetősen magas
  . |
| --- | --- |

(1)

A ritka betegségek veszélyt jelentenek az európai polgárok egészségére, mivel esetükben olyan életveszélyes vagy maradandó károsodással járó betegségekről van szó, amelyek kis prevalenciával bírnak és nagyon összetettek,
  mivel azonban olyan sokféle ritka betegség létezik, az érintettek száma összességében meglehetősen magas
  .

Módosítás 2

Ajánlásra irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| (2) | Az 1999. január 1-jétől2003. december 31-ig tartó időszakra elfogadtak egy közösségi cselekvési programot a ritka betegségekkel, ezen belül a genetikai betegségekkel kapcsolatban. A programban szereplő meghatározás szerint a ritka betegségek prevalenciája az Európai Unióban 10 000 embert tekintve legfeljebb öt. |
| --- | --- |

(2)

Az 1999. január 1-jétől2003. december 31-ig tartó időszakra elfogadtak egy közösségi cselekvési programot a ritka betegségekkel, ezen belül a genetikai betegségekkel kapcsolatban. A programban szereplő meghatározás szerint a ritka betegségek prevalenciája az Európai Unióban 10 000 embert tekintve legfeljebb öt.

| (2) | Az 1999. január 1-jétől2003. december 31-ig tartó időszakra elfogadtak egy közösségi cselekvési programot a ritka betegségekkel, ezen belül a genetikai betegségekkel kapcsolatban. A programban szereplő meghatározás szerint a ritka betegségek prevalenciája az Európai Unióban 10 000 embert tekintve legfeljebb öt,
  amely számot statisztikai alapon, tudományos felülvizsgálat alapján kell megítélni
  . |
| --- | --- |

(2)

Az 1999. január 1-jétől2003. december 31-ig tartó időszakra elfogadtak egy közösségi cselekvési programot a ritka betegségekkel, ezen belül a genetikai betegségekkel kapcsolatban. A programban szereplő meghatározás szerint a ritka betegségek prevalenciája az Európai Unióban 10 000 embert tekintve legfeljebb öt,
  amely számot statisztikai alapon, tudományos felülvizsgálat alapján kell megítélni
  .

Módosítás 3

Ajánlásra irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| (2a) | E statisztikai előfordulás alapján a ritka betegségeket gondosan katalogizálni kell, és ezt egy tudományos bizottságnak rendszeresen felül kell vizsgálnia, hogy megállapítsák a lehetséges kiegészítések szükségességét. |
| --- | --- |

(2a)

E statisztikai előfordulás alapján a ritka betegségeket gondosan katalogizálni kell, és ezt egy tudományos bizottságnak rendszeresen felül kell vizsgálnia, hogy megállapítsák a lehetséges kiegészítések szükségességét.

Módosítás 4

Ajánlásra irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| (4) | Becslések szerint jelenleg 5 000 és 8 000 között mozog a különböző ritka betegségek száma, melyek az EU teljes lakosságának akár 6-8 %-ánál is jelentkezhetnek életük során valamikor. Ez azt jelenti, hogy az Európai Unióban 27-36 millióra tehető
  az érintettek száma.
  Többségük egy viszonylag kis gyakorisággal előforduló (100 000 emberből legfeljebb 1-nél előforduló) betegségben szenved. |
| --- | --- |

(4)

Becslések szerint jelenleg 5 000 és 8 000 között mozog a különböző ritka betegségek száma, melyek az EU teljes lakosságának akár 6-8 %-ánál is jelentkezhetnek életük során valamikor. Ez azt jelenti, hogy az Európai Unióban 27-36 millióra tehető
  az érintettek száma.
  Többségük egy viszonylag kis gyakorisággal előforduló (100 000 emberből legfeljebb 1-nél előforduló) betegségben szenved.

| (4) | Becslések szerint jelenleg 5 000 és 8 000 között mozog a különböző ritka betegségek száma, melyek az EU teljes lakosságának akár 6-8 %-ánál is jelentkezhetnek életük során valamikor. Ez azt jelenti, hogy
  bár a ritka betegségek mindegyikét alacsony prevalencia jellemzi, az érintettek száma összességében meglehetősen magas,
  az Európai Unióban 27-36 millióra tehető. Többségük viszonylag kis gyakorisággal előforduló (100 000 emberből legfeljebb 1-nél előforduló) betegségben szenved. |
| --- | --- |

(4)

Becslések szerint jelenleg 5 000 és 8 000 között mozog a különböző ritka betegségek száma, melyek az EU teljes lakosságának akár 6-8 %-ánál is jelentkezhetnek életük során valamikor. Ez azt jelenti, hogy
  bár a ritka betegségek mindegyikét alacsony prevalencia jellemzi, az érintettek száma összességében meglehetősen magas,
  az Európai Unióban 27-36 millióra tehető. Többségük viszonylag kis gyakorisággal előforduló (100 000 emberből legfeljebb 1-nél előforduló) betegségben szenved.

Módosítás 5

Ajánlásra irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| (5) | Az alacsony prevalencia és a betegségek speciális jellege miatt a ritka betegségek tekintetében átfogó megközelítésre van szükség; ennek olyan egyedi és egyesített erőfeszítésen kell alapulnia, amely lehetővé teszi a magas morbiditási ráta, illetve az elkerülhető, idő előtti elhalálozás megelőzését, és javítja az érintett személyek életminőségét és társadalmi-gazdasági lehetőségeit. |
| --- | --- |

(5)

Az alacsony prevalencia és a betegségek speciális jellege miatt a ritka betegségek tekintetében átfogó megközelítésre van szükség; ennek olyan egyedi és egyesített erőfeszítésen kell alapulnia, amely lehetővé teszi a magas morbiditási ráta, illetve az elkerülhető, idő előtti elhalálozás megelőzését, és javítja az érintett személyek életminőségét és társadalmi-gazdasági lehetőségeit.

| (5) | Az alacsony prevalencia, a betegségek speciális jellege
  és az esetek összességében magas száma
  miatt a ritka betegségek tekintetében átfogó megközelítésre van szükség; ennek olyan egyedi és egyesített
  – például harmadik országokkal, mint az Amerikai Egyesült Államokkal partnerségben folytatott –
  erőfeszítésen kell alapulnia, amely lehetővé teszi a magas morbiditási ráta, illetve az elkerülhető, idő előtti elhalálozás megelőzését, és javítja az érintett személyek életminőségét és társadalmi-gazdasági lehetőségeit
  a fejlett és fejlődő országokban
  . |
| --- | --- |

(5)

Az alacsony prevalencia, a betegségek speciális jellege
  és az esetek összességében magas száma
  miatt a ritka betegségek tekintetében átfogó megközelítésre van szükség; ennek olyan egyedi és egyesített
  – például harmadik országokkal, mint az Amerikai Egyesült Államokkal partnerségben folytatott –
  erőfeszítésen kell alapulnia, amely lehetővé teszi a magas morbiditási ráta, illetve az elkerülhető, idő előtti elhalálozás megelőzését, és javítja az érintett személyek életminőségét és társadalmi-gazdasági lehetőségeit
  a fejlett és fejlődő országokban
  .

Módosítás 6

Ajánlásra irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| (8) | A ritka betegségekkel kapcsolatos nemzeti, regionális és helyi kezdeményezések jobb koordinációja és fokozott egységessége érdekében a ritka betegségek területére vonatkozó nemzeti fellépéseket egy, a ritka betegségekre vonatkozó nemzeti tervben kell összefogni. |
| --- | --- |

(8)

A ritka betegségekkel kapcsolatos nemzeti, regionális és helyi kezdeményezések jobb koordinációja és fokozott egységessége érdekében a ritka betegségek területére vonatkozó nemzeti fellépéseket egy, a ritka betegségekre vonatkozó nemzeti tervben kell összefogni.

| (8) | A ritka betegségekkel kapcsolatos nemzeti, regionális és helyi kezdeményezések jobb koordinációja és fokozott egységessége
  , valamint a kutatási központok közötti együttműködés
  érdekében a ritka betegségek területére vonatkozó nemzeti fellépéseket egy, a ritka betegségekre vonatkozó nemzeti tervben kell összefogni. |
| --- | --- |

(8)

A ritka betegségekkel kapcsolatos nemzeti, regionális és helyi kezdeményezések jobb koordinációja és fokozott egységessége
  , valamint a kutatási központok közötti együttműködés
  érdekében a ritka betegségek területére vonatkozó nemzeti fellépéseket egy, a ritka betegségekre vonatkozó nemzeti tervben kell összefogni.

Módosítás 7

Ajánlásra irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| (13) | Az európai referenciahálózatok képviselte közösségi többletérték a ritka betegségek esetében kiemelt jelentőségű a betegségek ritka előfordulása miatt, ami egyrészt az egy tagállamban előforduló korlátozott számú beteget, másrészt korlátozott szakismeretet is jelenti. Az európai szintű szakismeret összegyűjtése ezért kiemelkedően fontos a ritka betegségben szenvedő betegeknek nyújtott magas színvonalú ellátás biztosításában. |
| --- | --- |

(13)

Az európai referenciahálózatok képviselte közösségi többletérték a ritka betegségek esetében kiemelt jelentőségű a betegségek ritka előfordulása miatt, ami egyrészt az egy tagállamban előforduló korlátozott számú beteget, másrészt korlátozott szakismeretet is jelenti. Az európai szintű szakismeret összegyűjtése ezért kiemelkedően fontos a ritka betegségben szenvedő betegeknek nyújtott magas színvonalú ellátás biztosításában.

| (13) | Az európai referenciahálózatok képviselte közösségi többletérték a ritka betegségek esetében kiemelt jelentőségű a betegségek ritka előfordulása miatt, ami egyrészt az egy tagállamban előforduló korlátozott számú beteget, másrészt korlátozott szakismeretet is jelent. Az európai szintű szakismeret összegyűjtése ezért kiemelkedően fontos a ritka betegségben szenvedő betegeknek nyújtott
  pontos tájékoztatás, a szakszerű és időben elvégzett diagnosztika, valamint a
  magas színvonalú ellátás biztosításában. |
| --- | --- |

(13)

Az európai referenciahálózatok képviselte közösségi többletérték a ritka betegségek esetében kiemelt jelentőségű a betegségek ritka előfordulása miatt, ami egyrészt az egy tagállamban előforduló korlátozott számú beteget, másrészt korlátozott szakismeretet is jelent. Az európai szintű szakismeret összegyűjtése ezért kiemelkedően fontos a ritka betegségben szenvedő betegeknek nyújtott
  pontos tájékoztatás, a szakszerű és időben elvégzett diagnosztika, valamint a
  magas színvonalú ellátás biztosításában.

Módosítás 8

Ajánlásra irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| (14a) | 2008. október 12-én a gyógyszerészeti fórum elfogadta záró jelentését, amelyben iránymutatásokra tett javaslatot a tagállamok, az érintett felek és a Bizottság felé annak érdekében, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a ritka betegségek gyógyszereihez való könnyebb és gyorsabb hozzáférés biztosítására az Európai Unióban. |
| --- | --- |

(14a)

2008. október 12-én a gyógyszerészeti fórum elfogadta záró jelentését, amelyben iránymutatásokra tett javaslatot a tagállamok, az érintett felek és a Bizottság felé annak érdekében, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a ritka betegségek gyógyszereihez való könnyebb és gyorsabb hozzáférés biztosítására az Európai Unióban.

Módosítás 9

Ajánlásra irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| (20) | A betegeket és a betegképviseleteket ezért a stratégiai és döntéshozatali eljárások minden szintjén be kell vonni. Tevékenységüket valamennyi tagállamban aktív hozzájárulással kell elősegíteni és támogatni, többek között pénzügyi eszközökkel is. |
| --- | --- |

(20)

A betegeket és a betegképviseleteket ezért a stratégiai és döntéshozatali eljárások minden szintjén be kell vonni. Tevékenységüket valamennyi tagállamban aktív hozzájárulással kell elősegíteni és támogatni, többek között pénzügyi eszközökkel is.

| (20) | A betegeket és a betegképviseleteket ezért a stratégiai és döntéshozatali eljárások minden szintjén be kell vonni. Tevékenységüket valamennyi tagállamban aktív hozzájárulással kell elősegíteni és támogatni, többek között pénzügyi eszközökkel is
  , és uniós szinten is a ritka betegségben szenvedő betegeknek nyújtott segítség európai uniós hálózatain keresztül
  . |
| --- | --- |

(20)

A betegeket és a betegképviseleteket ezért a stratégiai és döntéshozatali eljárások minden szintjén be kell vonni. Tevékenységüket valamennyi tagállamban aktív hozzájárulással kell elősegíteni és támogatni, többek között pénzügyi eszközökkel is
  , és uniós szinten is a ritka betegségben szenvedő betegeknek nyújtott segítség európai uniós hálózatain keresztül
  .

Módosítás 10

Ajánlásra irányuló javaslat

Ajánlások a tagállamok számára – 1 bekezdés – bevezető rész

| 1. | Hozzanak létre a ritka betegségek területén nemzeti tervet annak biztosítására, hogy a ritka betegségekben szenvedő betegek az Európai Unióban biztosított egyenlő elbánás és szolidaritás alapján a nemzeti határaikon belül mindenütt, kivétel nélkül hozzáférjenek a magas színvonalú ellátáshoz, többek között a diagnosztikához, a kezelésekhez
  és
  a ritka betegségek gyógyszereihez, ami különösképpen a következőket foglalja magában: |
| --- | --- |

1.

Hozzanak létre a ritka betegségek területén nemzeti tervet annak biztosítására, hogy a ritka betegségekben szenvedő betegek az Európai Unióban biztosított egyenlő elbánás és szolidaritás alapján a nemzeti határaikon belül mindenütt, kivétel nélkül hozzáférjenek a magas színvonalú ellátáshoz, többek között a diagnosztikához, a kezelésekhez
  és
  a ritka betegségek gyógyszereihez, ami különösképpen a következőket foglalja magában:

| 1. | Hozzanak létre a ritka betegségek területén nemzeti tervet annak biztosítására, hogy a ritka betegségekben szenvedő betegek az Európai Unióban biztosított egyenlő elbánás és szolidaritás alapján a nemzeti határaikon belül mindenütt, kivétel nélkül hozzáférjenek a magas színvonalú ellátáshoz, többek között a diagnosztikához, a kezelésekhez, a ritka betegségek gyógyszereihez
  és a rehabilitációhoz, valamint hogy megtanulják, hogyan éljenek együtt a betegséggel
  , ami különösképpen a következőket foglalja magában: |
| --- | --- |

1.

Hozzanak létre a ritka betegségek területén nemzeti tervet annak biztosítására, hogy a ritka betegségekben szenvedő betegek az Európai Unióban biztosított egyenlő elbánás és szolidaritás alapján a nemzeti határaikon belül mindenütt, kivétel nélkül hozzáférjenek a magas színvonalú ellátáshoz, többek között a diagnosztikához, a kezelésekhez, a ritka betegségek gyógyszereihez
  és a rehabilitációhoz, valamint hogy megtanulják, hogyan éljenek együtt a betegséggel
  , ami különösképpen a következőket foglalja magában:

Módosítás 11

Ajánlásra irányuló javaslat

Ajánlások a tagállamok számára – 1 bekezdés – 1 pont

| (1) | átfogó és integrált stratégia kidolgozása és elfogadása
  2011
  végére, melynek célja, hogy a ritka betegségekre vonatkozó nemzeti tervek formájában irányt adjon a ritka betegségek területére vonatkozó intézkedéseknek és szerkezetileg összefogja azokat; |
| --- | --- |

(1)

átfogó és integrált stratégia kidolgozása és elfogadása
  2011
  végére, melynek célja, hogy a ritka betegségekre vonatkozó nemzeti tervek formájában irányt adjon a ritka betegségek területére vonatkozó intézkedéseknek és szerkezetileg összefogja azokat;

| (1) | átfogó és integrált stratégia kidolgozása és elfogadása
  2010
  végére, melynek célja, hogy a ritka betegségekre vonatkozó nemzeti tervek formájában irányt adjon a ritka betegségek területére vonatkozó intézkedéseknek és szerkezetileg összefogja azokat; |
| --- | --- |

(1)

átfogó és integrált stratégia kidolgozása és elfogadása
  2010
  végére, melynek célja, hogy a ritka betegségekre vonatkozó nemzeti tervek formájában irányt adjon a ritka betegségek területére vonatkozó intézkedéseknek és szerkezetileg összefogja azokat;

Módosítás 12

Ajánlásra irányuló javaslat

Ajánlások a tagállamok számára – 1 bekezdés – 3 pont

| (3) | bizonyos, korlátozott számú kiemelt tevékenység meghatározása a ritka betegségre vonatkozó nemzeti terv keretében, konkrét célkitűzésekkel, egyértelműen lefektetett határidőkkel, irányítási struktúrával és rendszeres jelentéstétellel; |
| --- | --- |

(3)

bizonyos, korlátozott számú kiemelt tevékenység meghatározása a ritka betegségre vonatkozó nemzeti terv keretében, konkrét célkitűzésekkel, egyértelműen lefektetett határidőkkel, irányítási struktúrával és rendszeres jelentéstétellel;

| (3) | bizonyos, korlátozott számú kiemelt tevékenység meghatározása a ritka betegségre vonatkozó nemzeti terv keretében, konkrét célkitűzésekkel, egyértelműen lefektetett határidőkkel
  , jelentős és jól meghatározott finanszírozással
  , irányítási struktúrával és rendszeres jelentéstétellel; |
| --- | --- |

(3)

bizonyos, korlátozott számú kiemelt tevékenység meghatározása a ritka betegségre vonatkozó nemzeti terv keretében, konkrét célkitűzésekkel, egyértelműen lefektetett határidőkkel
  , jelentős és jól meghatározott finanszírozással
  , irányítási struktúrával és rendszeres jelentéstétellel;

Módosítás 13

Ajánlásra irányuló javaslat

1 bekezdés – 3 a pont (új)

| (3a) | nyilatkozat arról, hogy rendelkeznek-e bármilyen szakosodott központtal, valamint a szakértők katalógusának összeállítása; |
| --- | --- |

(3a)

nyilatkozat arról, hogy rendelkeznek-e bármilyen szakosodott központtal, valamint a szakértők katalógusának összeállítása;

Módosítás 14

Ajánlásra irányuló javaslat

Ajánlások a tagállamok számára – 1 bekezdés – 5 pont

| (5) | olyan rendelkezések beemelése a nemzeti tervekbe, melyek biztosítják, hogy a ritka betegségekben szenvedő betegek az Európai Unióban biztosított egyenlő elbánás és szolidaritás alapján a nemzeti határukon belül mindenütt, kivétel nélkül hozzáférjenek a magas színvonalú ellátáshoz, többek között a diagnosztikához, a kezelésekhez és a ritka betegségek gyógyszereihez. |
| --- | --- |

(5)

olyan rendelkezések beemelése a nemzeti tervekbe, melyek biztosítják, hogy a ritka betegségekben szenvedő betegek az Európai Unióban biztosított egyenlő elbánás és szolidaritás alapján a nemzeti határukon belül mindenütt, kivétel nélkül hozzáférjenek a magas színvonalú ellátáshoz, többek között a diagnosztikához, a kezelésekhez és a ritka betegségek gyógyszereihez.

| (5) | olyan rendelkezések beemelése a nemzeti tervekbe, melyek biztosítják, hogy a ritka betegségekben szenvedő betegek az Európai Unióban biztosított egyenlő elbánás és szolidaritás alapján a nemzeti határukon belül mindenütt, kivétel nélkül hozzáférjenek a magas színvonalú ellátáshoz, többek között a diagnosztikához,
  a megelőzésére irányuló elsődleges intézkedésekhez
  , a kezelésekhez, a ritka betegségek gyógyszereihez
  és a rehabilitációhoz, hogy megtanulják, hogyan éljenek együtt a betegséggel, a magas szintű gyógyszerészeti fórum által elfogadott, „A ritka betegségek gyógyszereihez való hozzáférés javítása az EU valamennyi érintett polgára számára” című dokumentumban szereplő elveknek megfelelően
  . |
| --- | --- |

(5)

olyan rendelkezések beemelése a nemzeti tervekbe, melyek biztosítják, hogy a ritka betegségekben szenvedő betegek az Európai Unióban biztosított egyenlő elbánás és szolidaritás alapján a nemzeti határukon belül mindenütt, kivétel nélkül hozzáférjenek a magas színvonalú ellátáshoz, többek között a diagnosztikához,
  a megelőzésére irányuló elsődleges intézkedésekhez
  , a kezelésekhez, a ritka betegségek gyógyszereihez
  és a rehabilitációhoz, hogy megtanulják, hogyan éljenek együtt a betegséggel, a magas szintű gyógyszerészeti fórum által elfogadott, „A ritka betegségek gyógyszereihez való hozzáférés javítása az EU valamennyi érintett polgára számára” című dokumentumban szereplő elveknek megfelelően
  .

Módosítás 15

Ajánlásra irányuló javaslat

Ajánlások a tagállamok számára – 1 bekezdés – 5 a pont (új)

| (5a) | az örökletes ritka betegségek megelőzése érdekében tett erőfeszítések ösztönzése:










  (a) | a betegséget hordozó szülők számára genetikai tanácsadás, és |
| --- | --- | --- |

(5a)

az örökletes ritka betegségek megelőzése érdekében tett erőfeszítések ösztönzése:

(a)

a betegséget hordozó szülők számára genetikai tanácsadás, és

| (b) | adott esetben a meglévő nemzeti jogszabályok sérelme nélkül és mindig önkéntes alapon, az egészséges embriók közötti válogatás a beültetés előtt, |
| --- | --- |

(b)

adott esetben a meglévő nemzeti jogszabályok sérelme nélkül és mindig önkéntes alapon, az egészséges embriók közötti válogatás a beültetés előtt,

Módosítás 16

Ajánlásra irányuló javaslat

Ajánlások a tagállamok számára – 1 bekezdés – 5 b pont (új)

| (5b) | tényleges közegészségügyi szükséghelyzet esetén a forgalomba hozatali engedéllyel nem rendelkező gyógyszerekhez való hozzáférésre vonatkozó kivételes intézkedések szabályozása a nemzeti tervekben, és amennyiben egy tagállamban nem áll rendelkezésre megfelelő kezelési alternatíva, és az előny-kockázat viszony pozitív, annak biztosítása, hogy a ritka betegségekben szenvedők hozzájussanak az említett gyógyszerekhez; |
| --- | --- |

(5b)

tényleges közegészségügyi szükséghelyzet esetén a forgalomba hozatali engedéllyel nem rendelkező gyógyszerekhez való hozzáférésre vonatkozó kivételes intézkedések szabályozása a nemzeti tervekben, és amennyiben egy tagállamban nem áll rendelkezésre megfelelő kezelési alternatíva, és az előny-kockázat viszony pozitív, annak biztosítása, hogy a ritka betegségekben szenvedők hozzájussanak az említett gyógyszerekhez;

Módosítás 17

Ajánlásra irányuló javaslat

Ajánlások a tagállamok számára – 1 bekezdés – 5 c pont (új)

| (5c) | az összes érintett felet felölelő tanácsadó csoportok kialakítása nemzeti szinten, hogy a kormányok figyelmét a ritka betegségekre irányuló nemzeti cselekvési tervek kialakítása és megvalósítása felé irányítsák. E csoportok biztosítják, hogy a kormányokat megfelelőképpen tájékoztassák, és hogy a nemzeti szinten hozott döntések kellőképpen tükrözzék a társadalom nézőpontját és szükségleteit. |
| --- | --- |

(5c)

az összes érintett felet felölelő tanácsadó csoportok kialakítása nemzeti szinten, hogy a kormányok figyelmét a ritka betegségekre irányuló nemzeti cselekvési tervek kialakítása és megvalósítása felé irányítsák. E csoportok biztosítják, hogy a kormányokat megfelelőképpen tájékoztassák, és hogy a nemzeti szinten hozott döntések kellőképpen tükrözzék a társadalom nézőpontját és szükségleteit.

Módosítás 18

Ajánlásra irányuló javaslat

Ajánlások a tagállamok számára – 1 bekezdés – 5 d pont (új)

| (5d) | a ritka betegségek kezelésére irányuló nemzeti szintű finanszírozás ösztönzése. Amikor a tagállamok nem kívánnak vagy nem tudnak kiválósági központokat felállítani, ezt a központi nemzeti alapot annak biztosítására kell használni, hogy a betegek egy másik országban található központba utazhassanak. Elengedhetetlen azonban ennek az elkülönített költségvetésnek az évenkénti felülvizsgálata és kiigazítása is az adott év során kezelésre szoruló betegekkel kapcsolatosan szerzett ismeretek és az esetleg már hozzáférhető új terápiák alapján. Ezt a több érintett felet felölelő tanácsadó bizottságok közreműködésével kell elvégezni. |
| --- | --- |

(5d)

a ritka betegségek kezelésére irányuló nemzeti szintű finanszírozás ösztönzése. Amikor a tagállamok nem kívánnak vagy nem tudnak kiválósági központokat felállítani, ezt a központi nemzeti alapot annak biztosítására kell használni, hogy a betegek egy másik országban található központba utazhassanak. Elengedhetetlen azonban ennek az elkülönített költségvetésnek az évenkénti felülvizsgálata és kiigazítása is az adott év során kezelésre szoruló betegekkel kapcsolatosan szerzett ismeretek és az esetleg már hozzáférhető új terápiák alapján. Ezt a több érintett felet felölelő tanácsadó bizottságok közreműködésével kell elvégezni.

Módosítás 19

Ajánlásra irányuló javaslat

Ajánlások a tagállamok számára – 2 bekezdés – 1 pont

| (1) | olyan közös európai uniós meghatározás bevezetése a ritka betegségekre, amely értelmében ezen betegségek 10 000 embert tekintve legfeljebb 5-nél fordulnak elő; |
| --- | --- |

(1)

olyan közös európai uniós meghatározás bevezetése a ritka betegségekre, amely értelmében ezen betegségek 10 000 embert tekintve legfeljebb 5-nél fordulnak elő;

| (1) | olyan közös európai uniós meghatározás bevezetése a ritka betegségekre, amelynek értelmében ezen betegségek 10 000 embert tekintve legfeljebb 5-nél fordulnak elő,
  amely az egész Európai Unióra vonatkoztatott szám, de nagyon fontos ismerni a pontos eloszlást az egyes tagállamokban
  ; |
| --- | --- |

(1)

olyan közös európai uniós meghatározás bevezetése a ritka betegségekre, amelynek értelmében ezen betegségek 10 000 embert tekintve legfeljebb 5-nél fordulnak elő,
  amely az egész Európai Unióra vonatkoztatott szám, de nagyon fontos ismerni a pontos eloszlást az egyes tagállamokban
  ;

Módosítás 20

Ajánlásra irányuló javaslat

Ajánlások a tagállamok számára – 2 bekezdés – 4 pont

| (4) | a betegséggel kapcsolatos nemzeti és regionális szintű speciális információs hálózatok, jegyzékek és adatbázisok támogatása. |
| --- | --- |

(4)

a betegséggel kapcsolatos nemzeti és regionális szintű speciális információs hálózatok, jegyzékek és adatbázisok támogatása.

| (4) | a betegséggel kapcsolatos
  olyan európai,
  nemzeti és regionális szintű speciális információs hálózatok, jegyzékek és adatbázisok
  különösen pénzügyi eszközökkel történő
  támogatása,
  amelyekben rendszeresen frissített és a nagyközönség számára interneten hozzáférhető információk szerepelnek
  ; |
| --- | --- |

(4)

a betegséggel kapcsolatos
  olyan európai,
  nemzeti és regionális szintű speciális információs hálózatok, jegyzékek és adatbázisok
  különösen pénzügyi eszközökkel történő
  támogatása,
  amelyekben rendszeresen frissített és a nagyközönség számára interneten hozzáférhető információk szerepelnek
  ;

Módosítás 21

Ajánlásra irányuló javaslat

Ajánlások a tagállamok számára – 3 bekezdés – 3 pont

| (3) | a tagállamokban működő kutatók és laboratóriumok egyre fokozottabb bevonása a ritka betegségekkel kapcsolatos, közösségi szinten finanszírozott kutatási projektekbe; |
| --- | --- |

(3)

a tagállamokban működő kutatók és laboratóriumok egyre fokozottabb bevonása a ritka betegségekkel kapcsolatos, közösségi szinten finanszírozott kutatási projektekbe;

| (3) | a tagállamokban működő kutatók és laboratóriumok egyre fokozottabb bevonása a ritka betegségekkel kapcsolatos, közösségi szinten finanszírozott kutatási projektekbe,
  és a ritka betegségek gyógyszereiről szóló 141/2000/EK rendelet által nyújtott lehetőségek kihasználása
  ; |
| --- | --- |

(3)

a tagállamokban működő kutatók és laboratóriumok egyre fokozottabb bevonása a ritka betegségekkel kapcsolatos, közösségi szinten finanszírozott kutatási projektekbe,
  és a ritka betegségek gyógyszereiről szóló 141/2000/EK rendelet által nyújtott lehetőségek kihasználása
  ;

Módosítás 22

Ajánlásra irányuló javaslat

Ajánlások a tagállamok számára – 3 bekezdés – 3 a pont (új)

| (3a) | az Európai Unión belüli kutatók, laboratóriumok és kutatási projektek és a harmadik országokbeli hasonló intézmények között az ismeretmegosztás és az együttműködés fokozása annak érdekében, hogy ez globális előnyöket teremtsen nemcsak az Európai Unió, hanem a szegényebb és fejlődő országok számára is, amelyek a ritka betegségek kutatására kevesebb forrást tudnak rendelkezésre bocsátani; |
| --- | --- |

(3a)

az Európai Unión belüli kutatók, laboratóriumok és kutatási projektek és a harmadik országokbeli hasonló intézmények között az ismeretmegosztás és az együttműködés fokozása annak érdekében, hogy ez globális előnyöket teremtsen nemcsak az Európai Unió, hanem a szegényebb és fejlődő országok számára is, amelyek a ritka betegségek kutatására kevesebb forrást tudnak rendelkezésre bocsátani;

Módosítás 23

Ajánlásra irányuló javaslat

Ajánlások a tagállamok számára – 3 bekezdés – 4 pont

| (4) | olyan rendelkezések felvétele a ritka betegségekre vonatkozó nemzeti tervbe, melyek a kutatás erősítését célozzák, többek között a közegészségügyi, illetve a társadalomtudományi kutatást, a ritka betegségek kutatását, különös tekintettel olyan eszközök kifejlesztésére, mint a transzverzális infrastruktúrák, valamint az egyes betegségekre vonatkozó specifikus projektek. |
| --- | --- |

(4)

olyan rendelkezések felvétele a ritka betegségekre vonatkozó nemzeti tervbe, melyek a kutatás erősítését célozzák, többek között a közegészségügyi, illetve a társadalomtudományi kutatást, a ritka betegségek kutatását, különös tekintettel olyan eszközök kifejlesztésére, mint a transzverzális infrastruktúrák, valamint az egyes betegségekre vonatkozó specifikus projektek.

| (4) | olyan rendelkezések felvétele a ritka betegségekre vonatkozó nemzeti tervbe, melyek a kutatás erősítését célozzák, többek között a közegészségügyi, illetve a társadalomtudományi kutatást, a ritka betegségek kutatását, különös tekintettel olyan eszközök kifejlesztésére, mint a transzverzális infrastruktúrák, valamint az egyes betegségekre vonatkozó specifikus projektek,
  rehabilitációs programok és a ritka betegséggel való együttélés elfogadását segítő programok, illetve a diagnosztikai vizsgálatokra és eszközökre irányuló kutatás
  ; |
| --- | --- |

(4)

olyan rendelkezések felvétele a ritka betegségekre vonatkozó nemzeti tervbe, melyek a kutatás erősítését célozzák, többek között a közegészségügyi, illetve a társadalomtudományi kutatást, a ritka betegségek kutatását, különös tekintettel olyan eszközök kifejlesztésére, mint a transzverzális infrastruktúrák, valamint az egyes betegségekre vonatkozó specifikus projektek,
  rehabilitációs programok és a ritka betegséggel való együttélés elfogadását segítő programok, illetve a diagnosztikai vizsgálatokra és eszközökre irányuló kutatás
  ;

Módosítás 24

Ajánlásra irányuló javaslat

Ajánlások a tagállamok számára – 3 bekezdés – 4 a pont (új)

| (4a) | hosszú távú és megfelelő finanszírozás létrehozása, különösen a magán- és közszféra közötti partnerség révén a nemzeti és európai szintű kutatások támogatása és fenntarthatóságuk biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

(4a)

hosszú távú és megfelelő finanszírozás létrehozása, különösen a magán- és közszféra közötti partnerség révén a nemzeti és európai szintű kutatások támogatása és fenntarthatóságuk biztosítása érdekében;

Módosítás 25

Ajánlásra irányuló javaslat

Ajánlások a tagállamok számára – 4 bekezdés – 1 pont

| (1) | nemzeti és regionális szintű szakértői központok kijelölése 2011 végéig a tagállamok teljes területén, illetve amennyiben még nem léteznének, úgy ezen szakértői központok létrehozásának támogatása elsősorban azáltal, hogy a ritka betegségekre vonatkozó nemzeti tervek rendelkeznek a nemzeti és regionális szakértői központok létrehozásáról; |
| --- | --- |

(1)

nemzeti és regionális szintű szakértői központok kijelölése 2011 végéig a tagállamok teljes területén, illetve amennyiben még nem léteznének, úgy ezen szakértői központok létrehozásának támogatása elsősorban azáltal, hogy a ritka betegségekre vonatkozó nemzeti tervek rendelkeznek a nemzeti és regionális szakértői központok létrehozásáról;

| (1) | nemzeti és regionális szintű szakértői központok kijelölése 2011 végéig a tagállamok teljes területén, illetve amennyiben még nem léteznének, úgy ezen szakértői központok létrehozásának támogatása elsősorban azáltal, hogy a ritka betegségekre vonatkozó nemzeti tervek rendelkeznek a nemzeti és regionális szakértői központok létrehozásáról;
  a ritka betegségeket és a ritka betegségekkel foglalkozó szakembereket felsoroló katalógusok összeállításának elősegítése; |
| --- | --- |

(1)

nemzeti és regionális szintű szakértői központok kijelölése 2011 végéig a tagállamok teljes területén, illetve amennyiben még nem léteznének, úgy ezen szakértői központok létrehozásának támogatása elsősorban azáltal, hogy a ritka betegségekre vonatkozó nemzeti tervek rendelkeznek a nemzeti és regionális szakértői központok létrehozásáról;
  a ritka betegségeket és a ritka betegségekkel foglalkozó szakembereket felsoroló katalógusok összeállításának elősegítése;

Módosítás 26

Ajánlásra irányuló javaslat

Ajánlások a tagállamok számára – 4 bekezdés – 3 pont

| (3) | különböző egészségügyi ellátási módok meghatározása a betegek számára a megfelelő nemzeti, szükség esetén pedig külföldi szakértők közötti együttműködés megteremtésével; a határokon átnyúló egészségügyi ellátás, többek között a betegek, az egészségügyi szakemberek és szolgáltatók mobilitásának támogatása, valamint az információs és kommunikációs technológiákon keresztül megvalósított szolgáltatások biztosításának elősegítése, amennyiben arra a speciális egészségügyi ellátáshoz való általános hozzáférés érdekében szükség van; |
| --- | --- |

(3)

különböző egészségügyi ellátási módok meghatározása a betegek számára a megfelelő nemzeti, szükség esetén pedig külföldi szakértők közötti együttműködés megteremtésével; a határokon átnyúló egészségügyi ellátás, többek között a betegek, az egészségügyi szakemberek és szolgáltatók mobilitásának támogatása, valamint az információs és kommunikációs technológiákon keresztül megvalósított szolgáltatások biztosításának elősegítése, amennyiben arra a speciális egészségügyi ellátáshoz való általános hozzáférés érdekében szükség van;

| (3) | különböző
  európai
  egészségügyi ellátási módok meghatározása a
  ritka betegségekben szenvedő
  betegek számára a megfelelő nemzeti, szükség esetén pedig külföldi szakértők közötti együttműködés megteremtésével; a határokon átnyúló egészségügyi ellátás, többek között a betegek
  és az adatok mobilitásának támogatása révén a szakismeret
  , az egészségügyi szakemberek és a szolgáltatók mobilitásának támogatása, valamint az információs és kommunikációs technológiákon keresztül megvalósított szolgáltatások biztosításának elősegítése, amennyiben arra a speciális egészségügyi ellátáshoz való általános hozzáférés érdekében szükség van; |
| --- | --- |

(3)

különböző
  európai
  egészségügyi ellátási módok meghatározása a
  ritka betegségekben szenvedő
  betegek számára a megfelelő nemzeti, szükség esetén pedig külföldi szakértők közötti együttműködés megteremtésével; a határokon átnyúló egészségügyi ellátás, többek között a betegek
  és az adatok mobilitásának támogatása révén a szakismeret
  , az egészségügyi szakemberek és a szolgáltatók mobilitásának támogatása, valamint az információs és kommunikációs technológiákon keresztül megvalósított szolgáltatások biztosításának elősegítése, amennyiben arra a speciális egészségügyi ellátáshoz való általános hozzáférés érdekében szükség van;

Módosítás 27

Ajánlásra irányuló javaslat

Ajánlások a tagállamok számára – 4 bekezdés – 5 pont

| (5) | annak biztosítása, hogy a nemzeti, illetve regionális szakértői központok betartják az európai referenciahálózatok által a ritka betegségekkel kapcsolatban meghatározott szabványokat, a betegek és a szakemberek szükségleteinek és elvárásainak figyelembe vétele mellett. |
| --- | --- |

(5)

annak biztosítása, hogy a nemzeti, illetve regionális szakértői központok betartják az európai referenciahálózatok által a ritka betegségekkel kapcsolatban meghatározott szabványokat, a betegek és a szakemberek szükségleteinek és elvárásainak figyelembe vétele mellett.

| (5) | annak biztosítása, hogy a nemzeti, illetve regionális szakértői központok betartsák az európai referenciahálózatok által a ritka betegségekkel kapcsolatban meghatározott szabványokat, a betegek és a szakemberek szükségleteinek és elvárásainak figyelembevétele, valamint a betegeknek e központok tevékenységeibe való bevonása
  mellett; |
| --- | --- |

(5)

annak biztosítása, hogy a nemzeti, illetve regionális szakértői központok betartsák az európai referenciahálózatok által a ritka betegségekkel kapcsolatban meghatározott szabványokat, a betegek és a szakemberek szükségleteinek és elvárásainak figyelembevétele, valamint a betegeknek e központok tevékenységeibe való bevonása
  mellett;

Módosítás 28

Ajánlásra irányuló javaslat

Ajánlások a tagállamok számára – 4 bekezdés – 5 a pont (új)

| (5a) | a szakértői központok és kórházak arra való ösztönzése, lehetőleg európai uniós finanszírozással vagy társfinanszírozással, hogy hozzanak létre célzott képzést bizonyos ritka betegségekkel kapcsolatban a szakemberek számára, és tegyék lehetővé, hogy megszerezzék a vonatkozó szakismereteket; |
| --- | --- |

(5a)

a szakértői központok és kórházak arra való ösztönzése, lehetőleg európai uniós finanszírozással vagy társfinanszírozással, hogy hozzanak létre célzott képzést bizonyos ritka betegségekkel kapcsolatban a szakemberek számára, és tegyék lehetővé, hogy megszerezzék a vonatkozó szakismereteket;

Módosítás 29

Ajánlásra irányuló javaslat

Ajánlások a tagállamok számára – 5 bekezdés – 1 pont – b alpont

| (b) | a lakossági szűrésre vonatkozó európai iránymutatások és diagnosztikai tesztek; |
| --- | --- |

(b)

a lakossági szűrésre vonatkozó európai iránymutatások és diagnosztikai tesztek;

| (b) | a lakossági szűrésre vonatkozó európai iránymutatások és diagnosztikai tesztek,
  többek között genetikai vizsgálatok, mint a heterozigóta-szűrés és a poláris test biopsziával végzett diagnosztikája, amelyek nagyon jó minőségű vizsgálatot és szakszerű genetikai tanácsadást biztosítanak, a tagállamokon belül meglévő etikai sokszínűség tiszteletben tartásával
  ; |
| --- | --- |

(b)

a lakossági szűrésre vonatkozó európai iránymutatások és diagnosztikai tesztek,
  többek között genetikai vizsgálatok, mint a heterozigóta-szűrés és a poláris test biopsziával végzett diagnosztikája, amelyek nagyon jó minőségű vizsgálatot és szakszerű genetikai tanácsadást biztosítanak, a tagállamokon belül meglévő etikai sokszínűség tiszteletben tartásával
  ;

Módosítás 30

Ajánlásra irányuló javaslat

Ajánlások a tagállamok számára – 5 bekezdés – 1 pont – c alpont

| (c) | a ritka betegségek gyógyszereinek
  terápiás
  többletértékére vonatkozó tagállami értékelési jelentések uniós
  szintű megosztása
  annak érdekében, hogy a betegek minimális késedelmi időt követően tudjanak hozzájutni a ritka betegségek gyógyszereihez; |
| --- | --- |

(c)

a ritka betegségek gyógyszereinek
  terápiás
  többletértékére vonatkozó tagállami értékelési jelentések uniós
  szintű megosztása
  annak érdekében, hogy a betegek minimális késedelmi időt követően tudjanak hozzájutni a ritka betegségek gyógyszereihez;

| (c) | a ritka betegségek gyógyszereinek
  klinikai
  többletértékére vonatkozó tagállami értékelési jelentések uniós
  szinten – az idevágó európai ismereteket és szaktudást összegyűjtő EMEA keretében –
  annak érdekében, hogy a betegek minimális késedelmi időt követően tudjanak hozzájutni a ritka betegségek gyógyszereihez; |
| --- | --- |

(c)

a ritka betegségek gyógyszereinek
  klinikai
  többletértékére vonatkozó tagállami értékelési jelentések uniós
  szinten – az idevágó európai ismereteket és szaktudást összegyűjtő EMEA keretében –
  annak érdekében, hogy a betegek minimális késedelmi időt követően tudjanak hozzájutni a ritka betegségek gyógyszereihez;

Módosítás 31

Ajánlásra irányuló javaslat

Ajánlások a tagállamok számára – 5 bekezdés – 1 pont – c a alpont (új)

| (ca) | az Orphanet adatbázisba való beruházás strukturális támogatása a ritka betegségekre vonatkozó ismeretekhez való hozzáférés megkönnyítésére; |
| --- | --- |

(ca)

az Orphanet adatbázisba való beruházás strukturális támogatása a ritka betegségekre vonatkozó ismeretekhez való hozzáférés megkönnyítésére;

Módosítás 32

Ajánlásra irányuló javaslat

Ajánlások a tagállamok számára – 6 bekezdés

| (6) | A betegképviseleti szervek döntési helyzetbe hozása terén: |
| --- | --- |

(6)

A betegképviseleti szervek döntési helyzetbe hozása terén:

| (6) | A
  független betegszervezetek döntési helyzetbe hozása terén: |
| --- | --- |

(6)

A
  független betegszervezetek döntési helyzetbe hozása terén:

| (1) | intézkedések meghozatala annak biztosítására, hogy a betegeket és a betegképviseleteket a ritka betegségekkel kapcsolatos stratégiai és döntéshozatali eljárás minden szintjén bevonják a folyamatba, a szakértői központok és az európai referenciahálózatok felállítása és irányítása és a nemzeti tervek kidolgozása terén is. |
| --- | --- |

(1)

intézkedések meghozatala annak biztosítására, hogy a betegeket és a betegképviseleteket a ritka betegségekkel kapcsolatos stratégiai és döntéshozatali eljárás minden szintjén bevonják a folyamatba, a szakértői központok és az európai referenciahálózatok felállítása és irányítása és a nemzeti tervek kidolgozása terén is.

| (1) | intézkedések meghozatala annak biztosítására, hogy a betegeket és a
  független
  betegképviseleteket a ritka betegségekkel kapcsolatos stratégiai és döntéshozatali eljárás minden szintjén bevonják a folyamatba, a szakértői központok és az európai referenciahálózatok felállítása és irányítása és a nemzeti tervek kidolgozása terén is. |
| --- | --- |

(1)

intézkedések meghozatala annak biztosítására, hogy a betegeket és a
  független
  betegképviseleteket a ritka betegségekkel kapcsolatos stratégiai és döntéshozatali eljárás minden szintjén bevonják a folyamatba, a szakértői központok és az európai referenciahálózatok felállítása és irányítása és a nemzeti tervek kidolgozása terén is.

| (2) | a betegszervezetek által ellátott tevékenységek támogatása: többek között az ismeretek tudatosítása, a kapacitásépítés és a képzés, az információcsere és a helyes gyakorlatok megosztása, a hálózatok valamint az elszigetelt helyzetben lévő betegek támogatása terén; |
| --- | --- |

(2)

a betegszervezetek által ellátott tevékenységek támogatása: többek között az ismeretek tudatosítása, a kapacitásépítés és a képzés, az információcsere és a helyes gyakorlatok megosztása, a hálózatok valamint az elszigetelt helyzetben lévő betegek támogatása terén;

| (2) | a
  független
  betegszervezetek által ellátott tevékenységek támogatása: többek között az ismeretek tudatosítása, a kapacitásépítés és a képzés, az információcsere és a helyes gyakorlatok megosztása, a hálózatok valamint az elszigetelt helyzetben lévő betegek támogatása terén; |
| --- | --- |

(2)

a
  független
  betegszervezetek által ellátott tevékenységek támogatása: többek között az ismeretek tudatosítása, a kapacitásépítés és a képzés, az információcsere és a helyes gyakorlatok megosztása, a hálózatok valamint az elszigetelt helyzetben lévő betegek támogatása terén;

| (2a) | olyan finanszírozás biztosítása a betegszervezeteknek, amely nem kapcsolódik közvetlenül egyes gyógyszergyártókhoz; |
| --- | --- |

(2a)

| (2b) | a gyógyszerekkel, kezelésekkel, illetve a tagállamokban vagy harmadik országokban a betegségüknek kifejezetten megfelelő orvosi ellátást nyújtó kezelési központokkal kapcsolatos, európai szintű információkhoz való hozzáférés megkönnyítése a betegek számára; |
| --- | --- |

(2b)

| (3) | a betegszervezetek támogatására és a velük való konzultációra vonatkozó rendelkezések felvétele a ritka betegségekre vonatkozó nemzeti tervekbe, az (1) és (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(3)

a betegszervezetek támogatására és a velük való konzultációra vonatkozó rendelkezések felvétele a ritka betegségekre vonatkozó nemzeti tervekbe, az (1) és (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően.

| (3) | a
  független
  betegszervezetek támogatására és a velük való konzultációra vonatkozó rendelkezések felvétele a ritka betegségekre vonatkozó nemzeti tervekbe, az (1) és (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően;
  annak biztosítása, hogy a nemzeti tervek előírják a nemzeti és regionális szakértői központok meghatározását, valamint a ritka betegségekkel foglalkozó szakértők katalógusainak összeállítását. |
| --- | --- |

(3)

a
  független
  betegszervezetek támogatására és a velük való konzultációra vonatkozó rendelkezések felvétele a ritka betegségekre vonatkozó nemzeti tervekbe, az (1) és (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően;
  annak biztosítása, hogy a nemzeti tervek előírják a nemzeti és regionális szakértői központok meghatározását, valamint a ritka betegségekkel foglalkozó szakértők katalógusainak összeállítását.

Módosítás 33

Ajánlásra irányuló javaslat

Ajánlások a Bizottság számára – -1 bekezdés (új)

| (-1) | támogassa fenntartható módon az Orphanetet, egy európai honlapot, amely egy helyen tartalmazza az alábbi információkat:









  (a) | a ritka betegségekre irányuló specifikus kutatások, azok eredményei és hozzáférhetőségük a betegek számára, |
| --- | --- | --- |

(-1)

(a)

a ritka betegségekre irányuló specifikus kutatások, azok eredményei és hozzáférhetőségük a betegek számára,

| (b) | a rendelkezésre álló gyógyszerek ritka betegségenként lebontva, |
| --- | --- |

(b)

a rendelkezésre álló gyógyszerek ritka betegségenként lebontva,

| (c) | a tagállamokban igénybe vehető kezelés ritka betegségenként lebontva, |
| --- | --- |

(c)

a tagállamokban igénybe vehető kezelés ritka betegségenként lebontva,

| (d) | a szakosodott orvosi központok a tagállamokban vagy harmadik országokban ritka betegségenként lebontva; |
| --- | --- |

(d)

a szakosodott orvosi központok a tagállamokban vagy harmadik országokban ritka betegségenként lebontva;

Módosítás 34

Ajánlásra irányuló javaslat

Ajánlások a tagállamok számára – 1 bekezdés

| (1) | a tagállamoktól érkező információk alapján
  legkésőbb az ezen ajánlás elfogadását követő ötödik évéig
  terjesszen egy végrehajtási jelentést a Tanács, az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága elé
  annak megállapítására, hogy milyen mértékű hatékonysággal működnek a javasolt intézkedések, illetve szükség van-e további intézkedések meghozatalára
  ; |
| --- | --- |

(1)

a tagállamoktól érkező információk alapján
  legkésőbb az ezen ajánlás elfogadását követő ötödik évéig
  terjesszen egy végrehajtási jelentést a Tanács, az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága elé
  annak megállapítására, hogy milyen mértékű hatékonysággal működnek a javasolt intézkedések, illetve szükség van-e további intézkedések meghozatalára
  ;

| (1) | a tagállamoktól érkező információk alapján terjesszen végrehajtási jelentést a Tanács, az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága elé
  legkésőbb 2012 végéig, mely évben végrehajtási intézkedéseket javasol többek között az alábbiak tekintetében
  :








  a) | a ritka betegségekkel foglalkozó közösségi program eredményességéhez szükséges költségvetési intézkedések; |
| --- | --- | --- |

(1)

a tagállamoktól érkező információk alapján terjesszen végrehajtási jelentést a Tanács, az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága elé
  legkésőbb 2012 végéig, mely évben végrehajtási intézkedéseket javasol többek között az alábbiak tekintetében
  :

a)

a ritka betegségekkel foglalkozó közösségi program eredményességéhez szükséges költségvetési intézkedések;

| b) | a szakértői központok megfelelő hálózatainak létrehozása; |
| --- | --- |

b)

a szakértői központok megfelelő hálózatainak létrehozása;

| c) | a ritka betegségekkel kapcsolatos járványügyi adatok összegyűjtése; |
| --- | --- |

c)

a ritka betegségekkel kapcsolatos járványügyi adatok összegyűjtése;

| d) | a szakértők és szakemberek mobilitása; |
| --- | --- |

d)

a szakértők és szakemberek mobilitása;

| e) | a betegek mobilitása; és |
| --- | --- |

e)

a betegek mobilitása; és

| f) | a ritka betegségben szenvedők és családtagjaik életének javítására irányuló egyéb intézkedések szükségességének mérlegelése. |
| --- | --- |

f)

a ritka betegségben szenvedők és családtagjaik életének javítására irányuló egyéb intézkedések szükségességének mérlegelése.

---

2009. április 24., péntekig

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/413 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/413

---

2009. április 24., péntekigA fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény *

P6_TA(2009)0312

Az Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény Európai Közösség által történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0530 – C6-0116/2009 – 2008/0170(CNS))

2010/C 184 E/76

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2008)0530),

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló, 2006. december 13-án az ENSZ Közgyűlése által elfogadott ENSZ-egyezményre (a továbbiakban: egyezmény),

tekintettel az EK-Szerződés 13. cikkének (1) bekezdésére és 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0116/2009),

tekintettel eljárási szabályzatának 51. cikkére és 83. cikkének (7) bekezdésére,

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A6-0229/2009),

| 1. | jóváhagyja az egyezmény megkötését; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja az egyezmény megkötését;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/414 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/414

---

2009. április 24., péntekigA fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény (fakultatív jegyzőkönyv) *

P6_TA(2009)0313

Az Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményhez kapcsolódó fakultatív jegyzőkönyv Európai Közösség által történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0530 – C6-0117/2009 – 2008/0171(CNS))

2010/C 184 E/77

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2008)0530),

tekintettel a 2006. december 13-án az ENSZ Közgyűlése által elfogadott, a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ egyezményhez kapcsolódó fakultatív jegyzőkönyvre (fakultatív jegyzőkönyv),

tekintettel az EK-Szerződés 13. cikke (1) bekezdésére és 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésére,

tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0117/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére és 83. cikkének (7) bekezdésére,

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A6-0230/2009),

| 1. | jóváhagyja a fakultatív jegyzőkönyv megkötését; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a fakultatív jegyzőkönyv megkötését;

| 2. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy háromévente tegyenek jelentést a Tanácsnak és a Parlamentnek a fakultatív jegyzőkönyv végrehajtásának állapotáról a vonatkozó illetékességi területeik szerint; |
| --- | --- |

2.

felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy háromévente tegyenek jelentést a Tanácsnak és a Parlamentnek a fakultatív jegyzőkönyv végrehajtásának állapotáról a vonatkozó illetékességi területeik szerint;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/415 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/415

---

2009. április 24., péntekigA növényvédő szerekre vonatkozó statisztikák ***II

P6_TA(2009)0318

Az Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a növényvédő szerekre vonatkozó statisztikákról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (11120/2/2008 – C6-0004/2009 – 2006/0258(COD))

2010/C 184 E/78

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (11120/2/2008 – C6-0004/2009), (1)

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2006)0778) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0256/2009),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 38. E, 2009.2.17., 1. o.

(2)  HL C 66. E, 2009.3.20., 98. o.

---

2009. április 24., péntekigP6_TC2-COD(2006)0258

Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2009. április 24-én került elfogadásra a növényvédő szerekre vonatkozó statisztikáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 285. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program megállapításáról szóló, 2002. július 22-i 1600/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (3) elismerte, hogy a peszticideknek, különösen a mezőgazdaságban használt növényvédő szerekből származóaknak, az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatását tovább kell csökkenteni. A határozat hangsúlyozta, hogy szükség van a peszticidek fenntarthatóbb használatának elérésére, valamint szorgalmazta a kockázatok jelentős mértékű átfogó csökkentését és a szükséges növényvédelemmel összhangban lévő peszticidhasználatot. |
| --- | --- |

(1)

A hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program megállapításáról szóló, 2002. július 22-i 1600/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (3) elismerte, hogy a peszticideknek, különösen a mezőgazdaságban használt növényvédő szerekből származóaknak, az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatását tovább kell csökkenteni. A határozat hangsúlyozta, hogy szükség van a peszticidek fenntarthatóbb használatának elérésére, valamint szorgalmazta a kockázatok jelentős mértékű átfogó csökkentését és a szükséges növényvédelemmel összhangban lévő peszticidhasználatot.

| (2) | A Tanácshoz, az Európai Parlamenthez és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságoz intézett, „A peszticidek fenntartható használatáról szóló tematikus stratégia felé” című közleményében a Bizottság megállapította, hogy szükség van a peszticidek értékesítésére és felhasználására vonatkozó, részletes, harmonizált és naprakész közösségi szintű statisztikákra. A statisztikákra az Európai Unió fenntartható fejlődésre irányuló szakpolitikái értékeléséhez, valamint a peszticidhasználattal kapcsolatos egészségügyi és környezeti kockázatokra vonatkozó megfelelő mutatók kiszámításához van szükség. |
| --- | --- |

(2)

A Tanácshoz, az Európai Parlamenthez és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságoz intézett, „A peszticidek fenntartható használatáról szóló tematikus stratégia felé” című közleményében a Bizottság megállapította, hogy szükség van a peszticidek értékesítésére és felhasználására vonatkozó, részletes, harmonizált és naprakész közösségi szintű statisztikákra. A statisztikákra az Európai Unió fenntartható fejlődésre irányuló szakpolitikái értékeléséhez, valamint a peszticidhasználattal kapcsolatos egészségügyi és környezeti kockázatokra vonatkozó megfelelő mutatók kiszámításához van szükség.

| (3) | A peszticidek értékesítésére és felhasználására vonatkozó harmonizált és összehasonlítható közösségi statisztikák alapvető fontosságúak ahhoz, hogy a peszticidek fenntartható használatáról szóló tematikus stratégia keretében közösségi jogszabályokat és szakpolitikákat dolgozhassanak ki, és ellenőrizhessék azokat. |
| --- | --- |

(3)

A peszticidek értékesítésére és felhasználására vonatkozó harmonizált és összehasonlítható közösségi statisztikák alapvető fontosságúak ahhoz, hogy a peszticidek fenntartható használatáról szóló tematikus stratégia keretében közösségi jogszabályokat és szakpolitikákat dolgozhassanak ki, és ellenőrizhessék azokat.

| (4) | Mivel a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) hatásai csak jóval 2006 után, a biocid termékekben használt hatóanyagok első értékelésének lezárását követően lesznek érzékelhetők, jelenleg sem a Bizottság, sem pedig a legtöbb tagállam nem rendelkezik elegendő ismerettel és tapasztalattal ahhoz, hogy a biocidokra vonatkozó további intézkedéseket javasoljon. E rendelet hatálya ezért [a növényvédő szerek forgalomba hozataláról] szóló, ...-i .../.../EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) hatálya alá tartozó növényvédő szerekre korlátozódik, amelyekre vonatkozóan már nagy adatgyűjtési tapasztalat áll rendelkezésre. |
| --- | --- |

(4)

Mivel a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) hatásai csak jóval 2006 után, a biocid termékekben használt hatóanyagok első értékelésének lezárását követően lesznek érzékelhetők, jelenleg sem a Bizottság, sem pedig a legtöbb tagállam nem rendelkezik elegendő ismerettel és tapasztalattal ahhoz, hogy a biocidokra vonatkozó további intézkedéseket javasoljon. E rendelet hatálya ezért [a növényvédő szerek forgalomba hozataláról] szóló, ...-i .../.../EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) hatálya alá tartozó növényvédő szerekre korlátozódik, amelyekre vonatkozóan már nagy adatgyűjtési tapasztalat áll rendelkezésre.

| (5) | A Bizottságnak a növényvédő szerek értékesítésére és felhasználására vonatkozó adatgyűjtéssel kapcsolatos többéves tapasztalata azt mutatja, hogy a közösségi szintű statisztikáknak a forgalomba hozatali szakaszból és a felhasználóktól történő gyűjtéséhez harmonizált módszerre van szükség. Emellett a pontos kockázati mutatók kiszámítására irányuló, a peszticidek fenntartható használatáról szóló tematikus stratégia szerinti célkitűzéseket figyelembe véve a statisztikáknak a hatóanyagra lebontva kell készülniük. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottságnak a növényvédő szerek értékesítésére és felhasználására vonatkozó adatgyűjtéssel kapcsolatos többéves tapasztalata azt mutatja, hogy a közösségi szintű statisztikáknak a forgalomba hozatali szakaszból és a felhasználóktól történő gyűjtéséhez harmonizált módszerre van szükség. Emellett a pontos kockázati mutatók kiszámítására irányuló, a peszticidek fenntartható használatáról szóló tematikus stratégia szerinti célkitűzéseket figyelembe véve a statisztikáknak a hatóanyagra lebontva kell készülniük.

| (6) | A peszticidek fenntartható használatáról szóló tematikus stratégia hatásvizsgálatában értékelt különböző adatgyűjtési lehetőségek közül a kötelező adatgyűjtést javasolták a legjobb lehetőségként, mivel lehetővé teszi a növényvédő szerek forgalomba hozatalára és felhasználására vonatkozó pontos és megbízható adatok gyors és költséghatékony összegyűjtését. |
| --- | --- |

(6)

A peszticidek fenntartható használatáról szóló tematikus stratégia hatásvizsgálatában értékelt különböző adatgyűjtési lehetőségek közül a kötelező adatgyűjtést javasolták a legjobb lehetőségként, mivel lehetővé teszi a növényvédő szerek forgalomba hozatalára és felhasználására vonatkozó pontos és megbízható adatok gyors és költséghatékony összegyűjtését.

| (7) | A közösségi statisztikákról szóló, 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendelet (6) képezi e rendelet rendelkezéseinek hivatkozási alapját. A rendelet különösen megköveteli a pártatlanság, a megbízhatóság, a tárgyszerűség, a költséghatékonyság, a statisztikai adatok bizalmas kezelése és az átláthatóság normáinak való megfelelést. |
| --- | --- |

(7)

A közösségi statisztikákról szóló, 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendelet (6) képezi e rendelet rendelkezéseinek hivatkozási alapját. A rendelet különösen megköveteli a pártatlanság, a megbízhatóság, a tárgyszerűség, a költséghatékonyság, a statisztikai adatok bizalmas kezelése és az átláthatóság normáinak való megfelelést.

| (8) | A statisztikai adatok bizalmas kezelésének kötelezettsége alá tartozó adatok továbbítására a 322/97/EK rendeletben, valamint a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalához történő továbbításáról szóló, 1990. június 11-i 1588/90/EGK, Euratom tanácsi rendeletben (7) meghatározott szabályok az irányadók. Az e rendeletekkel összhangban hozott intézkedések biztosítják a bizalmas adatok fizikai és logikai védelmét, továbbá biztosítják azt, hogy a közösségi statisztika előállítása és terjesztése során az adatokat nem teszik közzé jogszerűtlenül és nem használják fel nem statisztikai célokra. |
| --- | --- |

(8)

A statisztikai adatok bizalmas kezelésének kötelezettsége alá tartozó adatok továbbítására a 322/97/EK rendeletben, valamint a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalához történő továbbításáról szóló, 1990. június 11-i 1588/90/EGK, Euratom tanácsi rendeletben (7) meghatározott szabályok az irányadók. Az e rendeletekkel összhangban hozott intézkedések biztosítják a bizalmas adatok fizikai és logikai védelmét, továbbá biztosítják azt, hogy a közösségi statisztika előállítása és terjesztése során az adatokat nem teszik közzé jogszerűtlenül és nem használják fel nem statisztikai célokra.

| (9) | Biztosítani kell a bizalmas, gazdasági szempontból értékes adatok szükséges védelmét, többek között az adatok megfelelő összevonásával a közzétételkor. |
| --- | --- |

(9)

Biztosítani kell a bizalmas, gazdasági szempontból értékes adatok szükséges védelmét, többek között az adatok megfelelő összevonásával a közzétételkor.

| (10) | Az összehasonlítható eredmények biztosítása érdekében a növényvédő szerekre vonatkozó statisztikákat az e rendelet mellékleteiben meghatározottak szerint a megadott lebontásban, a megfelelő formában és a referenciaév végétől számított meghatározott időtartamon belül kell elkészíteni. |
| --- | --- |

(10)

Az összehasonlítható eredmények biztosítása érdekében a növényvédő szerekre vonatkozó statisztikákat az e rendelet mellékleteiben meghatározottak szerint a megadott lebontásban, a megfelelő formában és a referenciaév végétől számított meghatározott időtartamon belül kell elkészíteni.

| (11) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (8) megfelelően kell meghozni. |
| --- | --- |

(11)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (8) megfelelően kell meghozni.

| (12) | A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy a kezelt területet meghatározza és a III. melléklet kiigazítsa. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és a rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, beleértve annak új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítését, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy a kezelt területet meghatározza és a III. melléklet kiigazítsa. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és a rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, beleértve annak új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítését, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

| (13) | Mivel e rendelet célját, nevezetesen a növényvédő szerek forgalomba hozatalára és felhasználására vonatkozó közösségi statisztika rendszeres előállítása közös keretének létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(13)

Mivel e rendelet célját, nevezetesen a növényvédő szerek forgalomba hozatalára és felhasználására vonatkozó közösségi statisztika rendszeres előállítása közös keretének létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (14) | A 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozattal (9) létrehozott statisztikai programbizottsággal konzultációt folytattak, |
| --- | --- |

(14)

A 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozattal (9) létrehozott statisztikai programbizottsággal konzultációt folytattak,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy, hatály és célok

(1)   E rendelet létrehozza
  a 2. cikk a) pontja i. alpontja értelmében peszticidnek számító
  növényvédő szerek forgalomba hozatalára és felhasználására vonatkozó közösségi statisztikák rendszeres készítésének közös kereteit.

(2)   A statisztikák a következőkre vonatkoznak:

| — | az I. mellékletnek megfelelően forgalomba hozott növényvédő szerek éves mennyisége, |
| --- | --- |

—

az I. mellékletnek megfelelően forgalomba hozott növényvédő szerek éves mennyisége,

| — | a II. mellékletnek megfelelően a mezőgazdaságban használt növényvédő szerek éves mennyisége. |
| --- | --- |

—

a II. mellékletnek megfelelően a mezőgazdaságban használt növényvédő szerek éves mennyisége.

(3)   A statisztikák és más vonatkozó adatok különösen [a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról] szóló, ...-i .../.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) 14. cikke szerinti célokat szolgálják.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

a)   „növényvédő szerek”: a [növényvédő szerek forgalomba hozataláról ] szóló, .../.../EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében említett növényvédő szerek;

b)   „anyagok”: a [ növényvédő szerek forgalomba hozataláról ] szóló .../.../EK rendelet 3. cikkének 2. pontjában meghatározott anyagok, ideértve a hatóanyagokat, az ellenanyagokat és a kölcsönhatás-fokozókat;

c)   „hatóanyagok”: a [ növényvédő szerek forgalomba hozataláról ] szóló .../.../EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett hatóanyagok;

d)   „ellenanyagok”: a [növényvédő szerek forgalomba hozataláról ] szóló .../.../EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett ellenanyagok;

e)   „kölcsönhatás-fokozók”: a [növényvédő szerek forgalomba hozataláról ] szóló .../.../EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett kölcsönhatás-fokozók;

f)   „forgalomba hozatal”: a [növényvédő szerek forgalomba hozataláról ] szóló .../.../EK rendelet 3. cikkében meghatározott forgalomba hozatal;

g)   „engedélybirtokos”: a [növényvédő szerek forgalomba hozataláról ] szóló .../.../EK rendelet 3. cikkének 20. pontjában meghatározott engedélybirtokos;

h)   „mezőgazdasági felhasználás”: egy növényvédő szer bármely olyan alkalmazása, amely egy mezőgazdasági gazdaság gazdasági tevékenysége keretében közvetlenül, vagy közvetetten kapcsolódik növényi termékek előállításához;

i)   „hivatásos felhasználó”: a [peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról] szóló .../.../EK irányelv 3. cikkének a) pontjában meghatározott hivatásos felhasználó;

j)   „mezőgazdasági üzem”: [a gazdaságszerkezeti felmérésekről és a mezőgazdasági termelési módszereket vizsgáló felmérésről] szóló, ...-i .../.../EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (11) meghatározott mezőgazdasági üzem.

3. cikk

Adatgyűjtés, -átvitel és -feldolgozás

(1)   A tagállamok az I. és a II. mellékletben felsorolt jellemzők meghatározásához szükséges adatokat a következő eszközök segítségével gyűjtik össze:

| — | felmérések, |
| --- | --- |

—

felmérések,

| — | a növényvédő szerek forgalomba hozatalára vonatkozó kötelezettségek; különösen a [a növényvédő szerek forgalomba hozataláról] szóló .../.../EK rendelet 67. cikke szerinti kötelezettségek, |
| --- | --- |

—

a növényvédő szerek forgalomba hozatalára vonatkozó kötelezettségek; különösen a [a növényvédő szerek forgalomba hozataláról] szóló .../.../EK rendelet 67. cikke szerinti kötelezettségek,

| — | a hivatásos felhasználókra alkalmazandó, a növényvédő szerek felhasználására vonatkozó nyilvántartáson alapuló kötelezettségek; különösen a [növényvédő szerek forgalomba hozataláról] szóló .../.../EK rendelet 67. cikke szerinti kötelezettségek, |
| --- | --- |

—

a hivatásos felhasználókra alkalmazandó, a növényvédő szerek felhasználására vonatkozó nyilvántartáson alapuló kötelezettségek; különösen a [növényvédő szerek forgalomba hozataláról] szóló .../.../EK rendelet 67. cikke szerinti kötelezettségek,

| — | adminisztratív források, vagy |
| --- | --- |

—

adminisztratív források, vagy

| — | ezen eszközök kombinációja, beleértve a szakértői véleményeken vagy modelleken alapuló statisztikai becslési eljárásokat. |
| --- | --- |

—

ezen eszközök kombinációja, beleértve a szakértői véleményeken vagy modelleken alapuló statisztikai becslési eljárásokat.

(2)   A tagállamok az I. és II. mellékletben meghatározott ütemezés szerint és gyakorisággal eljuttatják a Bizottsághoz (Eurostat) a statisztikai eredményeket, beleértve a bizalmas adatokat is. Az adatokat a III. mellékletben megadott besorolás szerint nyújtják be.

(3)   A tagállamok az adatokat a 6. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással összhangban a Bizottság (Eurostat) által elfogadandó, megfelelő technikai formátummal rendelkező elektronikus formában továbbítják.

(4)   A titoktartási okokból a Bizottság (Eurostat) a III. mellékletben meghatározott kémiai osztályok vagy termékkategóriák szerint összevonja az adatokat azok közzétételét megelőzően, figyelemmel a bizalmas adatoknak az egyes tagállamok szintjén történő védelmére. A 322/97/EK rendelet 15. cikkének megfelelően a bizalmas adatokat a nemzeti hatóságok és a Bizottság (Eurostat) kizárólag statisztikai célokra használhatja fel.

4. cikk

Minőségértékelés

(1)   E rendelet alkalmazásában a továbbítandó adatokra az alábbi minőségértékelési jellemzők vonatkoznak:

| — | „relevancia”: a statisztika aktuális és potenciális felhasználói igényeknek való megfelelésének mértéke; |
| --- | --- |

—

„relevancia”: a statisztika aktuális és potenciális felhasználói igényeknek való megfelelésének mértéke;

| — | „mérési pontosság”: a becsült és az ismeretlen valós értékek közelségének mértéke; |
| --- | --- |

—

„mérési pontosság”: a becsült és az ismeretlen valós értékek közelségének mértéke;

| — | „időszerűség”: az információ rendelkezésre állása és a leírt esemény vagy jelenség között eltelt idő; |
| --- | --- |

—

„időszerűség”: az információ rendelkezésre állása és a leírt esemény vagy jelenség között eltelt idő;

| — | „időbeli pontosság”: az adatok megjelenésének időpontja és a kiadás tervezett időpontja között eltelt idő; |
| --- | --- |

—

„időbeli pontosság”: az adatok megjelenésének időpontja és a kiadás tervezett időpontja között eltelt idő;

| — | „hozzáférhetőség” és „egyértelműség”: azon feltételek és körülmények, amelyek fennállása mellett a felhasználók az adatokhoz hozzáférnek, azokat használják és elemzik; |
| --- | --- |

—

„hozzáférhetőség” és „egyértelműség”: azon feltételek és körülmények, amelyek fennállása mellett a felhasználók az adatokhoz hozzáférnek, azokat használják és elemzik;

| — | „összehasonlíthatóság”: az alkalmazott statisztikai koncepciókban, mérőeszközökben és eljárásokban lévő különbségek hatásának mérése, amikor a statisztikákat földrajzi területek szerint, ágazati területek szerint vagy időben hasonlítják össze; |
| --- | --- |

—

„összehasonlíthatóság”: az alkalmazott statisztikai koncepciókban, mérőeszközökben és eljárásokban lévő különbségek hatásának mérése, amikor a statisztikákat földrajzi területek szerint, ágazati területek szerint vagy időben hasonlítják össze;

| — | „koherencia”: az adatok arra való alkalmassága, hogy azokat különbözőképpen, különféle felhasználási célokra kombinálják. |
| --- | --- |

—

„koherencia”: az adatok arra való alkalmassága, hogy azokat különbözőképpen, különféle felhasználási célokra kombinálják.

(2)   A tagállamok jelentést tesznek a Bizottságnak (Eurostat) az I. és II. mellékletben említetteknek megfelelően továbbított adatok minőségéről. A Bizottság (Eurostat) értékeli a továbbított adatok minőségét.

5. cikk

Végrehajtási intézkedések

(1)   A Bizottság a 6. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással összhangban elfogadja az adattovábbítás megfelelő technikai formáját.

(2)   A Bizottság elfogadja a II. melléklet 2. szakaszában említett „kezelt terület” fogalommeghatározását. Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló ezen intézkedést a 6. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(3)   A Bizottság módosíthatja az anyagok III. mellékletben foglalt harmonizált besorolását annak érdekében, hogy az megfeleljen a [növényvédő szerek forgalomba hozataláról] szóló .../.../EK rendelet 78. cikkének (3) bekezdésével összhangban elfogadott jegyzékét érintő változásoknak. Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló ezen intézkedéseket a 6. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

6. cikk

A bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot a statisztikai programbizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel a 8. cikkének rendelkezéseire is.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított határidő három hónap.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel a 8. cikkének rendelkezéseire is.

7. cikk

Jelentés

A Bizottság ötévente jelentést nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz a rendelet végrehajtásáról. A jelentés értékeli különösen a benyújtott adatok minőségét – a 4. cikkel összhangban –, a vállalkozásokra, a mezőgazdasági üzemekre és a nemzeti közigazgatásra háruló terheket, valamint a statisztikáknak a peszticidek fenntartható használatáról szóló tematikus stratégia szempontjából való hasznosságát, különösen az 1. cikkben foglalt célok vonatkozásában. Adott esetben javaslatokat tesz az adatok minőségének további javítására, valamint a vállalkozásokra, a mezőgazdasági üzemekre és a nemzeti közigazgatásra háruló terhek csökkentésére.

Az első jelentést ... (12) január 1-ig kell benyújtani.

8. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 256., 2007.10.27., 86. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2008. március 12-i véleménye (HL C 66. E, 2009.3.20., 98. o.), a Tanács 2008. november 20-i közös álláspontja (HL C 38. E, 2009.2.17., 1. o.) és az Európai Parlament 2009. április 24-i álláspontja ║.

2

2008. november 20-i

2009. április 24-i

(3)  HL L 242., 2002.9.10., 1. o.

3

(4)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

4

(5)  HL L ...

5

(6)  HL L 52., 1997.2.22., 1. o.

6

(7)  HL L 151., 1990.6.15., 1. o.

7

(8)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

8

(9)  HL L 181., 1989.6.28., 47. o.

9

(10)  HL L

10

(11)  HL L

11

(12)  Az e rendelet elfogadásának évétől számított nyolcadik év.

12

2009. április 24., péntekigI. MELLÉKLET

A növényvédő szerek forgalomba hozatalára vonatkozó statisztikák

1.   SZAKASZ

Lefedettség

A statisztikák az egyes tagállamokban forgalomba hozott növényvédő szerekben található, a III. mellékletben felsorolt anyagokra vonatkoznak. Külön figyelmet kell fordítani arra, hogy a termék átalakítása vagy az engedélynek egy másik engedélybirtokosra való átruházása esetén elkerüljék a kétszeres elszámolást.

2.   SZAKASZ

Változók

A forgalomba hozott növényvédő szerekben található, a III. mellékletben felsorolt minden egyes anyag mennyiségét össze kell gyűjteni.

3.   SZAKASZ

Jelentési mértékegységek

Az anyagokra vonatkozó adatokat kilogrammban kell megadni.

4.   SZAKASZ

Referencia-időszak

A referencia-időszak a naptári év.

5.   SZAKASZ

Az első referencia-időszak, gyakoriság és az eredmények továbbítása

| 1. | Az első referencia-időszak a ...-t (1) követő második naptári év. |
| --- | --- |

1.

Az első referencia-időszak a ...-t (1) követő második naptári év.

| 2. | A tagállamok az első referencia-időszakot követően minden naptári évre vonatkozóan szolgáltatnak adatokat. |
| --- | --- |

2.

A tagállamok az első referencia-időszakot követően minden naptári évre vonatkozóan szolgáltatnak adatokat.

| 3. | Az adatokat a referenciaév végétől számított 12 hónapon belül kell továbbítani a Bizottságnak (Eurostat). |
| --- | --- |

3.

Az adatokat a referenciaév végétől számított 12 hónapon belül kell továbbítani a Bizottságnak (Eurostat).

6.   SZAKASZ

Minőségi jelentés

A tagállamok eljuttatják a Bizottsághoz (Eurostat) a 4. cikkben említett minőségi jelentést, amely a következőket tartalmazza:

| — | az adatgyűjtési módszer; |
| --- | --- |

—

az adatgyűjtési módszer;

| — | a vonatkozó minőségi szempontok, figyelembe véve az adatgyűjtési módszert; |
| --- | --- |

—

a vonatkozó minőségi szempontok, figyelembe véve az adatgyűjtési módszert;

| — | az alkalmazott becslések, adatösszesítések és kizárásos módszerek leírása. |
| --- | --- |

—

az alkalmazott becslések, adatösszesítések és kizárásos módszerek leírása.

A jelentést a referenciaév végétől számított 15 hónapon belül kell továbbítani a Bizottsághoz (Eurostat).

---

(1)  E rendelet hatálybalépésének napja.

2009. április 24., péntekigII. MELLÉKLET

A növényvédő szerek mezőgazdasági felhasználására vonatkozó statisztikák

1.   SZAKASZ

Lefedettség

| 1. | A statisztikák az egyes tagállamokban az egyes kiválasztott növényeken mezőgazdasági célból alkalmazott növényvédő szerekben található, a III. mellékletben felsorolt anyagokra vonatkoznak. |
| --- | --- |

1.

A statisztikák az egyes tagállamokban az egyes kiválasztott növényeken mezőgazdasági célból alkalmazott növényvédő szerekben található, a III. mellékletben felsorolt anyagokra vonatkoznak.

| 2. | Minden egyes tagállam meghatározza azon növények listáját, amelyekre vonatkozóan az 5. szakaszban említett ötéves időszak során statisztikát kell vezetni. E listának az adott tagállamban termesztett növényeket és a felhasznált anyagokat kell reprezentálnia.
  A növények listájának figyelembe kell vennie a [peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról] szóló .../.../EK irányelv 4. cikkében említett nemzeti cselekvési tervek szerinti legfontosabb növényeket. |
| --- | --- |

2.

Minden egyes tagállam meghatározza azon növények listáját, amelyekre vonatkozóan az 5. szakaszban említett ötéves időszak során statisztikát kell vezetni. E listának az adott tagállamban termesztett növényeket és a felhasznált anyagokat kell reprezentálnia.

A növények listájának figyelembe kell vennie a [peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról] szóló .../.../EK irányelv 4. cikkében említett nemzeti cselekvési tervek szerinti legfontosabb növényeket.

2.   SZAKASZ

Változók

Minden egyes kiválasztott növény vonatkozásában az alábbi változókkal kapcsolatban kell adatokat gyűjteni:

| a) | az adott növényen alkalmazott növényvédő szerekben található, a III. mellékletben felsorolt minden egyes anyag mennyisége, valamint |
| --- | --- |

a)

az adott növényen alkalmazott növényvédő szerekben található, a III. mellékletben felsorolt minden egyes anyag mennyisége, valamint

| b) | az egyes anyagokkal kezelt területek nagysága. |
| --- | --- |

b)

az egyes anyagokkal kezelt területek nagysága.

3.   SZAKASZ

Jelentési mértékegységek

| 1. | A felhasznált anyagokra vonatkozó mennyiségeket kilogrammban kell megadni. |
| --- | --- |

1.

A felhasznált anyagokra vonatkozó mennyiségeket kilogrammban kell megadni.

| 2. | A kezelt területek nagyságát hektárban kell megadni. |
| --- | --- |

2.

A kezelt területek nagyságát hektárban kell megadni.

4.   SZAKASZ

Referencia-időszak

| 1. | A referencia-időszak elvben az adott növénnyel kapcsolatos valamennyi növényvédő szeres kezelés vonatkozásában legfeljebb 12 hónap. |
| --- | --- |

1.

A referencia-időszak elvben az adott növénnyel kapcsolatos valamennyi növényvédő szeres kezelés vonatkozásában legfeljebb 12 hónap.

| 2. | Referencia-időszakként azt az évet kell megadni, amelyben a betakarítást megkezdték. |
| --- | --- |

2.

Referencia-időszakként azt az évet kell megadni, amelyben a betakarítást megkezdték.

5.   SZAKASZ

Az első referencia-időszak, gyakoriság és az eredmények továbbítása

| 1. | A tagállamok minden ötéves időszakra a 4. szakaszban meghatározott referencia-időszakon belül statisztikákat állítanak össze a növényvédő szerek felhasználására vonatkozóan az egyes kiválasztott növények szerinti lebontásban. |
| --- | --- |

1.

A tagállamok minden ötéves időszakra a 4. szakaszban meghatározott referencia-időszakon belül statisztikákat állítanak össze a növényvédő szerek felhasználására vonatkozóan az egyes kiválasztott növények szerinti lebontásban.

| 2. | A tagállamok szabadon kiválaszthatják a referencia-időszakot az ötéves időszakon belül. Minden egyes kiválasztott növényre vonatkozóan külön választható a referencia-időszak. |
| --- | --- |

2.

A tagállamok szabadon kiválaszthatják a referencia-időszakot az ötéves időszakon belül. Minden egyes kiválasztott növényre vonatkozóan külön választható a referencia-időszak.

| 3. | Az első ötéves időszak a ...-t (1) követő első naptári évben kezdődik. |
| --- | --- |

3.

Az első ötéves időszak a ...-t (1) követő első naptári évben kezdődik.

| 4. | A tagállamok minden ötéves időszakra vonatkozóan szolgáltatnak adatokat. |
| --- | --- |

4.

A tagállamok minden ötéves időszakra vonatkozóan szolgáltatnak adatokat.

| 5. | Az adatokat minden ötéves időszak végétől számított 12 hónapon belül kell továbbítani a Bizottságnak (Eurostat). |
| --- | --- |

5.

Az adatokat minden ötéves időszak végétől számított 12 hónapon belül kell továbbítani a Bizottságnak (Eurostat).

6.   SZAKASZ

Minőségi jelentés

Az eredmények továbbításával egyidejűleg a tagállamok eljuttatják a Bizottsághoz (Eurostat) a 4. cikkben említett minőségi jelentést, amely a következőket tartalmazza:

| — | a mintavételi módszer leírása; |
| --- | --- |

—

a mintavételi módszer leírása;

| — | az adatgyűjtési módszer; |
| --- | --- |

—

az adatgyűjtési módszer;

| — | a statisztikák által lefedett növények viszonylagos jelentőségének becslése a felhasznált növényvédő szerek teljes mennyiségére vonatkoztatva; |
| --- | --- |

—

a statisztikák által lefedett növények viszonylagos jelentőségének becslése a felhasznált növényvédő szerek teljes mennyiségére vonatkoztatva;

| — | a vonatkozó minőségi szempontok, figyelembe véve az adatgyűjtési módszert; |
| --- | --- |

—

a vonatkozó minőségi szempontok, figyelembe véve az adatgyűjtési módszert;

| — | az ötéves időszakban felhasznált növényvédő szerekre vonatkozó adatok összehasonlítása az ugyanezen időszakban forgalomba hozott növényvédő szerek adataival. |
| --- | --- |

—

az ötéves időszakban felhasznált növényvédő szerekre vonatkozó adatok összehasonlítása az ugyanezen időszakban forgalomba hozott növényvédő szerek adataival.

---

(1)  E rendelet hatálybalépésének napja.

2009. április 24., péntekigIII. MELLÉKLET

Az anyagok harmonizált besorolása

| FŐCSOPORT | Kód | Kémiai osztály | Anyag közhasználatú név | CAS nyilvántartási szám (1) | CIPAC (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termékkategóriák | | | Közös nómenklatúra | | |
| Gomba- és baktériumölő szerek | F0 | | | | |
| Szervetlen gombaölő szerek | F1 | | | | |
| | F1.1 | RÉZVEGYÜLETEK | VALAMENNYI RÉZVEGYÜLET | | 44 |
| | F1.1 | | BORDEAUX MIXTURE | 8011-63-0 | 44 |
| | F1.1 | | RÉZ-HIDROXID | 20427-59-2 | 44 |
| | F1.1 | | RÉZ-OXIKLORID | 1332-40-7 | 44 |
| | F1.1 | | HÁROMBÁZISÚ RÉZ-SZULFÁT | 1333-22-8 | 44 |
| | F1.1 | | RÉZ (I)-OXID | 1319-39-1 | 44 |
| | F1.1 | | MÁS RÉZSÓK | | 44 |
| | F1.2 | SZERVETLEN KÉN | KÉN | 7704-34-9 | 18 |
| | F1.3 | MÁS SZERVETLEN GOMBAÖLŐ SZEREK | MÁS SZERVETLEN GOMBAÖLŐ SZEREK | | |
| Karbamát és ditiokarbamát alapú gombaölő szerek | F2 | | | | |
| | F2.1 | KARBANILÁT GOMBAÖLŐ SZEREK | DIETOFENKARB | 87130-20-9 | 513 |
| | F2.2 | KARBAMÁT GOMBAÖLŐ SZEREK | BENTIAVALIKARB | 413615-35-7 | 744 |
| | F2.2 | | IPROVALIKARB | 140923-17-7 | 620 |
| | F2.2 | | PROPAMOKARB | 24579-73-5 | 399 |
| | F2.3 | DITIOKARBAMÁT GOMBAÖLŐ SZEREK | MANKOZEB | 8018-01-7 | 34 |
| | F2.3 | | MANEB | 12427-38-2 | 61 |
| | F2.3 | | METIRAM | 9006-42-2 | 478 |
| | F2.3 | | PROPINEB | 12071-83-9 | 177 |
| | F2.3 | | TIRAM | 137-26-8 | 24 |
| | F2.3 | | ZIRAM | 137-30-4 | 31 |
| Benzimidazol alapú gombaölő szerek | F3 | | | | |
| | F3.1 | BENZIMIDAZOL GOMBAÖLŐ SZEREK | KARBENDAZIM | 10605-21-7 | 263 |
| | F3.1 | | FUBERIDAZOL | 3878-19-1 | 525 |
| | F3.1 | | TIABENDAZOL | 148-79-8 | 323 |
| | F3.1 | | TIOFANÁT-METIL | 23564-05-8 | 262 |
| Imidazol és triazol alapú gombaölő szerek | F4 | | | | |
| | F4.1 | KONAZOL GOMBAÖLŐ SZEREK | BITERTANOL | 55179-31-2 | 386 |
| | F4.1 | | BROMUKONAZOL | 116255-48-2 | 680 |
| | F4.1 | | CIPROKONAZOL | 94361-06-5 | 600 |
| | F4.1 | | DIFENOKONAZOL | 119446-68-3 | 687 |
| | F4.1 | | DINIKONAZOL | 83657-24-3 | 690 |
| | F4.1 | | EPOXIKONAZOL | 106325-08-0 | 609 |
| | F4.1 | | ETRIDIAZOL | 2593-15-9 | 518 |
| | F4.1 | | FENBUKONAZOL | 114369-43-6 | 694 |
| | F4.1 | | FLUQUINKONAZOL | 136426-54-5 | 474 |
| | F4.1 | | FLUZILAZOL | 85509-19-9 | 435 |
| | F4.1 | | FLUTRIAFOL | 76674-21-0 | 436 |
| | F4.1 | | HEXAKONAZOL | 79983-71-4 | 465 |
| | F4.1 | | IMAZALIL (ENILKONAZOL) | 58594-72-2 | 335 |
| | F4.1 | | METKONAZOL | 125116-23-6 | 706 |
| | F4.1 | | MIKLOBUTANIL | 88671-89-0 | 442 |
| | F4.1 | | PENKONAZOL | 66246-88-6 | 446 |
| | F4.1 | | PROPIKONAZOL | 60207-90-1 | 408 |
| | F4.1 | | PROTIOKONAZOL | 178928-70-6 | 745 |
| | F4.1 | | TEBUKONAZOL | 107534-96-3 | 494 |
| | F4.1 | | TETRAKONAZOL | 112281-77-3 | 726 |
| | F4.1 | | TRIADIMENOL | 55219-65-3 | 398 |
| | F4.1 | | TRICIKLAZOL | 41814-78-2 | 547 |
| | F4.1 | | TRIFLUMIZOL | 99387-89-0 | 730 |
| | F4.1 | | TRITIKONAZOL | 131983-72-7 | 652 |
| | F4.2 | IMIDAZOL GOMBAÖLŐ SZEREK | CIAZOFAMID | 120116-88-3 | 653 |
| | F4.2 | | FENAMIDON | 161326-34-7 | 650 |
| | F4.2 | | TRIAZOXID | 72459-58-6 | 729 |
| Morfolin alapú gombaölő szerek | F5 | | | | |
| | F5.1 | MORFOLIN GOMBAÖLŐ SZEREK | DIMETOMORF | 110488-70-5 | 483 |
| | F5.1 | | DODEMORF | 1593-77-7 | 300 |
| | F5.1 | | FENPROPIMORF | 67564-91-4 | 427 |
| Más gombaölő szerek | F6 | | | | |
| | F6.1 | NITROGÉNTARTALMÚ ALIFÁS GOMBAÖLŐ SZEREK | CIMOXANIL | 57966-95-7 | 419 |
| | F6.1 | | DODIN | 2439-10-3 | 101 |
| | F6.1 | | GUAZATIN | 108173-90-6 | 361 |
| | F6.2 | AMID GOMBAÖLŐ SZEREK | BENALAXIL | 71626-11-4 | 416 |
| | F6.2 | | BOSZKALID | 188425-85-6 | 673 |
| | F6.2 | | FLUTOLANIL | 66332-96-5 | 524 |
| | F6.2 | | MEPRONIL | 55814-41-0 | 533 |
| | F6.2 | | METALAXIL | 57837-19-1 | 365 |
| | F6.2 | | METALAXIL-M | 70630-17-0 | 580 |
| | F6.2 | | PROKLORAZ | 67747-09-5 | 407 |
| | F6.2 | | SZILTIOFAM | 175217-20-6 | 635 |
| | F6.2 | | TOLILFLUANID | 731-27-1 | 275 |
| | F6.2 | | ZOXAMID | 156052-68-5 | 640 |
| | F6.3 | ANILID GOMBAÖLŐ SZEREK | KARBOXIN | 5234-68-4 | 273 |
| | F6.3 | | FENHEXAMID | 126833-17-8 | 603 |
| | F6.4 | ANTIBIOTIKUS GOMBA- ÉS BAKTÉRIUMÖLŐ SZEREK | KASUGAMICIN | 6980-18-3 | 703 |
| | F6.4 | | POLIOXINOK | 11113-80-7 | 710 |
| | F6.4 | | SZTREPTOMICIN | 57-92-1 | 312 |
| | F6.5 | AROMÁS GOMBAÖLŐ SZEREK | KLÓRTALONIL | 1897-45-6 | 288 |
| | F6.5 | | DIKLORÁN | 99-30-9 | 150 |
| | F6.6 | DIKARBOXIMID GOMBAÖLŐ SZEREK | IPRODION | 36734-19-7 | 278 |
| | F6.6 | | PROCIMIDON | 32809-16-8 | 383 |
| | F6.7 | DINITROANILIN GOMBAÖLŐ SZEREK | FLUAZINAM | 79622-59-6 | 521 |
| | F6.8 | DINITROFENOL GOMBAÖLŐ SZEREK | DINOKAP | 39300-45-3 | 98 |
| | F6.9 | SZERVESFOSZFOR-TARTALMÚ GOMBAÖLŐ SZEREK | FOSZETIL | 15845-66-6 | 384 |
| | F6.9 | | TOLKLOFOSZ-METIL | 57018-04-9 | 479 |
| | F6.10 | OXAZOL GOMBAÖLŐ SZEREK | HIMEXAZOL | 10004-44-1 | 528 |
| | F6.10 | | FAMOXADON | 131807-57-3 | 594 |
| | F6.10 | | VINKLOZOLIN | 50471-44-8 | 280 |
| | F6.11 | FENILPIRROL GOMBAÖLŐ SZEREK | FLUDIOXONIL | 131341-86-1 | 522 |
| | F6.12 | FTÁLIMID GOMBAÖLŐ SZEREK | KAPTÁN | 133-06-2 | 40 |
| | F6.12 | | FOLPET | 133-07-3 | 75 |
| | F6.13 | PIRIMIDIN GOMBAÖLŐ SZER | BUPIRIMAT | 41483-43-6 | 261 |
| | F6.13 | | CIPRODINIL | 121552-61-2 | 511 |
| | F6.13 | | FENARIMOL | 60168-88-9 | 380 |
| | F6.13 | | MEPANIPIRIM | 110235-47-7 | 611 |
| | F6.13 | | PIRIMETANIL | 53112-28-0 | 714 |
| | F6.14 | KINOLIN GOMBAÖLŐ SZEREK | KINOXIFEN | 124495-18-7 | 566 |
| | F6.14 | | 8-HIDROXIKINOLIN-SZULFÁT | 134-31-6 | 677 |
| | F6.15 | KINON GOMBAÖLŐ SZEREK | DITIANON | 3347-22-6 | 153 |
| | F6.16 | STROBILURIN GOMBAÖLŐ SZEREK | AZOXISTROBIN | 131860-33-8 | 571 |
| | F6.16 | | DIMOXISTROBIN | 149961-52-4 | 739 |
| | F6.16 | | FLUOXASTROBIN | 361377-29-9 | 746 |
| | F6.16 | | KREZOXIM-METIL | 143390-89-0 | 568 |
| | F6.16 | | PIKOXISTROBIN | 117428-22-5 | 628 |
| | F6.16 | | PIRAKLOSTROBIN | 175013-18-0 | 657 |
| | F6.16 | | TRIFLOXISTROBIN | 141517-21-7 | 617 |
| | F6.17 | KARBAMID GOMBAÖLŐ SZEREK | PENCIKURON | 66063-05-6 | 402 |
| | F6.18 | NEM OSZTÁLYOZOTT GOMBAÖLŐ SZEREK | ACIBENZOLAR | 126448-41-7 | 597 |
| | F6.18 | | BENZOESAV | 65-85-0 | 622 |
| | F6.18 | | DIKLOROFÉN | 97-23-4 | 325 |
| | F6.18 | | FENPROPIDIN | 67306-00-7 | 520 |
| | F6.18 | | METRAFENON | 220899-03-6 | 752 |
| | F6.18 | | 2-FENILFENOL | 90-43-7 | 246 |
| | F6.18 | | SPIROXAMIN | 118134-30-8 | 572 |
| | F6. 19 | MÁS GOMBAÖLŐ SZEREK | MÁS GOMBAÖLŐ SZEREK | | |
| Herbicidek, gyom- és mohairtó szerek | H0 | | | | |
| Fenoxi-fitohormon alapú herbicidek | H1 | | | | |
| | H1.1 | FENOXI HERBICIDEK | 2,4-D | 94-75-7 | 1 |
| | H1.1 | | 2,4-DB | 94-82-6 | 83 |
| | H1.1 | | DIKLÓRPROP-P | 15165-67-0 | 476 |
| | H1.1 | | MCPA | 94-74-6 | 2 |
| | H1.1 | | MCPB | 94-81-5 | 50 |
| | H1.1 | | MEKOPROP | 7085-19-0 | 51 |
| | H1.1 | | MEKOPROP-P | 16484-77-8 | 475 |
| Triazin és triazinon alapú herbicidek | H2 | | | | |
| | H2.1 | METILTIO-TRIAZIN HERBICIDEK | METOPROTRIN | 841-06-5 | 94 |
| | H2.2 | TRIAZIN HERBICIDEK | SZIMETRIN | 1014-70-6 | 179 |
| | H2.2 | | TERBUTILAZIN | 5915-41-3 | 234 |
| | H2.3 | TRIAZINON HERBICIDEK | METAMITRON | 41394-05-2 | 381 |
| | H2.3 | | METRIBUZIN | 21087-64-9 | 283 |
| Amid és anilid alapú herbicidek | H3 | | | | |
| | H3.1 | AMID HERBICIDEK | BEFLUBUTAMID | 113614-08-7 | 662 |
| | H3.1 | | DIMETÉNAMID | 87674-68-8 | 638 |
| | H3.1 | | FLUPOXAM | 119126-15-7 | 8158 |
| | H3.1 | | IZOXABEN | 82558-50-7 | 701 |
| | H3.1 | | NAPROPAMID | 15299-99-7 | 271 |
| | H3.1 | | PETOXAMID | 106700-29-2 | 665 |
| | H3.1 | | PROPIZAMID | 23950-58-5 | 315 |
| | H3.2 | ANILID HERBICIDEK | DIFLUFENIKÁN | 83164-33-4 | 462 |
| | H3.2 | | FLORASZULAM | 145701-23-1 | 616 |
| | H3.2 | | FLUFENACET | 142459-58-3 | 588 |
| | H3.2 | | METOSULAM | 139528-85-1 | 707 |
| | H3.2 | | METAZAKLÓR | 67129-08-2 | 411 |
| | H3.2 | | PROPANIL | 709-98-8 | 205 |
| | H3.3 | KLÓR-ACETANILID HERBICIDEK | ACETOKLÓR | 34256-82-1 | 496 |
| | H3.3 | | ALAKLÓR | 15972-60-8 | 204 |
| | H3.3 | | DIMETAKLÓR | 50563-36-5 | 688 |
| | H3.3 | | PRETILAKLÓR | 51218-49-6 | 711 |
| | H3.3 | | PROPAKLÓR | 1918-16-7 | 176 |
| | H3.3 | | S-METOLAKLÓR | 87392-12-9 | 607 |
| Karbamát és bisz-karbamát alapú herbicidek | H4 | | | | |
| | H4.1 | BISZ-KARBAMÁT HERBICIDEK | KLÓRPROFAM | 101-21-3 | 43 |
| | H4.1 | | DEZMEDIFÁM | 13684-56-5 | 477 |
| | H4.1 | | FENMEDIFÁM | 13684-63-4 | 77 |
| | H4.2 | KARBAMÁT HERBICIDEK | ASZULAM | 3337-71-1 | 240 |
| | H4.2 | | KARBETAMID | 16118-49-3 | 95 |
| Dinitroanilin-származék alapú herbicidek | H5 | | | | |
| | H5.1 | DINITROANILIN HERBICIDEK | BENFLURALIN | 1861-40-1 | 285 |
| | H5.1 | | BUTRALIN | 33629-47-9 | 504 |
| | H5.1 | | ETALFLURALIN | 55283-68-6 | 516 |
| | H5.1 | | ORIZALIN | 19044-88-3 | 537 |
| | H5.1 | | PENDIMETALIN | 40487-42-1 | 357 |
| | H5.1 | | TRIFLURALIN | 2582-09-8 | 183 |
| Karbamid-, uracil- vagy szulfonil-karbamid-származék alapú herbicidek | H6 | | | | |
| | H6.1 | SZULFONIL-KARBAMID HERBICIDEK | AMIDOSZULFURON | 120923-37-7 | 515 |
| | H6.1 | | AZIMSZULFURON | 120162-55-2 | 584 |
| | H6.1 | | BENSZULFURON | 99283-01-9 | 502 |
| | H6.1 | | KLÓRSZULFURON | 64902-72-3 | 391 |
| | H6.1 | | CINOSZULFURON | 94593-91-6 | 507 |
| | H6.1 | | ETOXISZULFURON | 126801-58-9 | 591 |
| | H6.1 | | FLAZASZULFURON | 104040-78-0 | 595 |
| | H6.1 | | FLUPIRSZULFURON | 150315-10-9 | 577 |
| | H6.1 | | FORAMSZULFURON | 173159-57-4 | 659 |
| | H6.1 | | IMAZOSZULFURON | 122548-33-8 | 590 |
| | H6.1 | | JÓDSZULFURON | 185119-76-0 | 634 |
| | H6.1 | | MEZOSZULFURON | 400852-66-6 | 663 |
| | H6.1 | | METSZULFURON | 74223-64-6 | 441 |
| | H6.1 | | NIKOSZULFURON | 111991-09-4 | 709 |
| | H6.1 | | OXASZULFURON | 144651-06-9 | 626 |
| | H6.1 | | PRIMISZULFURON | 113036-87-6 | 712 |
| | H6.1 | | PROSZULFURON | 94125-34-5 | 579 |
| | H6.1 | | RIMSZULFURON | 122931-48-0 | 716 |
| | H6.1 | | SZULFOSZULFURON | 141776-32-1 | 601 |
| | H6.1 | | TIFENSZULFURON | 79277-67-1 | 452 |
| | H6.1 | | TRIASZULFURON | 82097-50-5 | 480 |
| | H6.1 | | TRIBENURON | 106040-48-6 | 546 |
| | H6.1 | | TRIFLUSZULFURON | 135990-29-3 | 731 |
| | H6.1 | | TRITOSZULFURON | 142469-14-5 | 735 |
| | H6.2 | URACIL HERBICIDEK | LENACIL | 2164-08-1 | 163 |
| | H6.3 | KARBAMID HERBICIDEK | KLÓRTOLURON | 15545-48-9 | 217 |
| | H6.3 | | DIURON | 330-54-1 | 100 |
| | H6.3 | | FLUOMETURON | 2164-17-2 | 159 |
| | H6.3 | | IZOPROTURON | 34123-59-6 | 336 |
| | H6.3 | | LINURON | 330-55-2 | 76 |
| | H6.3 | | METABENZTIAZURON | 18691-97-9 | 201 |
| | H6.3 | | METOBROMURON | 3060-89-7 | 168 |
| | H6.3 | | METOXURON | 19937-59-8 | 219 |
| Más herbicidek | H7 | | | | |
| | H7.1 | ARILOXI-FENOXI-PROPION HERBICIDEK | KLODINAFOP | 114420-56-3 | 683 |
| | H7.1 | | CIHALOFOP | 122008-85-9 | 596 |
| | H7.1 | | DIKLOFOP | 40843-25-2 | 358 |
| | H7.1 | | FENOXAPROP-P | 113158-40-0 | 484 |
| | H7.1 | | FLUAZIFOP-P-BUTIL | 79241-46-6 | 395 |
| | H7.1 | | HALOXIFOP | 69806-34-4 | 438 |
| | H7.1 | | HALOXIFOP-R | 72619-32-0 | 526 |
| | H7.1 | | PROPAQUIZAFOP | 111479-05-1 | 713 |
| | H7.1 | | QUIZALOFOP | 76578-12-6 | 429 |
| | H7.1 | | QUIZALOFOP-P | 94051-08-8 | 641 |
| | H7.2 | BENZOFURÁN HERBICIDEK | ETOFUMEZAT | 26225-79-6 | 233 |
| | H7.3 | BENZOESAV HERBICIDEK | KLÓRTAL | 2136-79-0 | 328 |
| | H7.3 | | DIKAMBA | 1918-00-9 | 85 |
| | H7.4 | BIPIRIDILIUM HERBICIDEK | DIKVÁT | 85-00-7 | 55 |
| | H7.4 | | PARAKVÁT | 4685-14-7 | 56 |
| | H7.5 | CIKLOHEXÁNDION HERBICIDEK | KLETODIM | 99129-21-2 | 508 |
| | H7.5 | | CIKLOXIDIM | 101205-02-1 | 510 |
| | H7.5 | | TEPRALOXIDIM | 149979-41-9 | 608 |
| | H7.5 | | TRALKOXIDIM | 87820-88-0 | 544 |
| | H7.6 | DIAZIN HERBICIDEK | PIRIDÁT | 55512-33-9 | 447 |
| | H7.7 | DIKARBOXIMID HERBICIDEK | CINIDON-ETIL | 142891-20-1 | 598 |
| | H7.7 | | FLUMIOXAZIN | 103361-09-7 | 578 |
| | H7.8 | DIFENIL-ÉTER HERBICIDEK | AKLONIFEN | 74070-46-5 | 498 |
| | H7.8 | | BIFENOX | 42576-02-3 | 413 |
| | H7.8 | | NITROFEN | 1836-75-5 | 170 |
| | H7.8 | | OXIFLUORFEN | 42874-03-3 | 538 |
| | H7.9 | IMIDAZOLINON HERBICIDEK | IMAZAMETABENZ | 100728-84-5 | 529 |
| | H7.9 | | IMAZAMOX | 114311-32-9 | 619 |
| | H7.9 | | IMAZETAPIR | 81335-77-5 | 700 |
| | H7.10 | SZERVETLEN HEBRICIDEK | AMMÓNIUM SZULFAMÁT | 7773-06-0 | 679 |
| | H7.10 | | KLORÁTOK | 7775-09-9 | 7 |
| | H7.11 | IZOXAZOL HERBICIDEK | IZOXAFLUTOL | 141112-29-0 | 575 |
| | H7.12 | MORFAKTIN HERBICIDEK | FLURENOL | 467-69-6 | 304 |
| | H7.13 | NITRIL HERBICIDEK | BROMOXINIL | 1689-84-5 | 87 |
| | H7.13 | | DIKLOBENIL | 1194-65-6 | 73 |
| | H7.13 | | IOXINIL | 1689-83-4 | 86 |
| | H7.14 | SZERVESFOSZFOR-TARTALMÚ HERBICIDEK | GLUFOZINÁT | 51276-47-2 | 437 |
| | H7.14 | | GLIFOZÁT | 1071-83-6 | 284 |
| | H7.15 | FENILPIRAZOL HERBICIDEK | PIRAFLUFEN | 129630-19-9 | 605 |
| | H7.16 | PIRIDAZINON HERBICIDEK | KLORIDAZON | 1698-60-8 | 111 |
| | H7.16 | | FLURTAMON | 96525-23-4 | 569 |
| | H7.17 | PIRIDIN-KARBOXAMID HERBICIDEK | PIKOLINAFEN | 137641-05-5 | 639 |
| | H7.18 | PIRIDIN-KARBONSAV HERBICIDEK | KLOPIRALID | 1702-17-6 | 455 |
| | H7.18 | | PIKLORAM | 1918-02-1 | 174 |
| | H7.19 | PIRIDILOXI-ECETSAV HERBICIDEK | FLUROXIPIR | 69377-81-7 | 431 |
| | H7.19 | | TRIKLOPIR | 55335-06-3 | 376 |
| | H7.20 | KINOLIN HERBICIDEK | KINKLORAK | 84087-01-4 | 493 |
| | H7.20 | | KINMERAK | 90717-03-6 | 563 |
| | H7.21 | TIADIAZIN HERBICIDEK | BENTAZON | 25057-89-0 | 366 |
| | H7.22 | TIOKARBAMÁT HERBICIDEK | EPTC | 759-94-4 | 155 |
| | H7.22 | | MOLINÁT | 2212-67-1 | 235 |
| | H7.22 | | PROSZULFOKARB | 52888-80-9 | 539 |
| | H7.22 | | TIOBENKARB | 28249-77-6 | 388 |
| | H7.22 | | TRIALLÁT | 2303-17-5 | 97 |
| | H7.23 | TRIAZOL HERBICIDEK | AMITROL | 61-82-5 | 90 |
| | H7.24 | TRIAZOLINON HERBICIDEK | KARFENTRAZON | 128639-02-1 | 587 |
| | H7.25 | TRIAZOLON HERBICIDEK | PROPOXIKARBAZON | 145026-81-9 | 655 |
| | H7.26 | TRIKETON HERBICIDEK | MEZOTRION | 104206-82-8 | 625 |
| | H7.26 | | SZULKOTRION | 99105-77-8 | 723 |
| | H7.27 | NEM OSZTÁLYOZOTT HERBICIDEK | KLOMAZON | 81777-89-1 | 509 |
| | H7.27 | | FLUROKLORIDON | 61213-25-0 | 430 |
| | H7.27 | | KINOKLAMIN | 2797-51-5 | 648 |
| | H7.27 | | METAZOL | 20354-26-1 | 369 |
| | H7.27 | | OXADIARGIL | 39807-15-3 | 604 |
| | H7.27 | | OXADIAZON | 19666-30-9 | 213 |
| | H7.27 | MÁS HEBRICIDEK, GYOM- ÉS MOHAIRTÓ SZEREK | MÁS HEBRICIDEK, GYOM- ÉS MOHAIRTÓ SZEREK | | |
| Rovar- és atkaölő szerek | I0 | | | | |
| Piretroid alapú rovarölő szerek | I1 | | | | |
| | I1.1 | PIRETROID ROVARÖLŐ SZEREK | AKRINATRIN | 101007-06-1 | 678 |
| | I1.1 | | ALFA-CIPERMETRIN | 67375-30-8 | 454 |
| | I1.1 | | BÉTA-CIFLUTRIN | 68359-37-5 | 482 |
| | I1.1 | | BÉTA-CIPERMETRIN | 65731-84-2 | 632 |
| | I1.1 | | BIFENTRIN | 82657-04-3 | 415 |
| | I1.1 | | CIFLUTRIN | 68359-37-5 | 385 |
| | I1.1 | | CIPERMETRIN | 52315-07-8 | 332 |
| | I1.1 | | DELTAMETRIN | 52918-63-5 | 333 |
| | I1.1 | | ESZFENVALERÁT | 66230-04-4 | 481 |
| | I1.1 | | ETOFENPROX | 80844-07-1 | 471 |
| | I1.1 | | GAMMA-CIHALOTRIN | 76703-62-3 | 768 |
| | I1.1 | | LAMBDA-CIHALOTRIN | 91465-08-6 | 463 |
| | I1.1 | | TAU-FLUVALINÁT | 102851-06-9 | 432 |
| | I1.1 | | TEFLUTRIN | 79538-32-2 | 451 |
| | I1.1 | | ZÉTA-CIPERMETRIN | 52315-07-8 | 733 |
| Klórozott szénhidrogén alapú rovarölő szerek | I2 | | | | |
| | I2.1 | SZERVESKLÓR-TARTALMÚ ROVARÖLŐ SZEREK | DIKOFOL | 115-32-2 | 123 |
| | I2.1 | | TETRASZUL | 2227-13-6 | 114 |
| Karbamát és oxim-karbamát alapú rovarölő szerek | I3 | | | | |
| | I3.1 | OXIM-KARBAMÁT ROVARÖLŐ SZEREK | METOMIL | 16752-77-5 | 264 |
| | I3.1 | | OXAMIL | 23135-22-0 | 342 |
| | I3.2 | KARBAMÁT ROVARÖLŐ SZEREK | BENFURAKARB | 82560-54-1 | 501 |
| | I3.2 | | KARBARIL | 63-25-2 | 26 |
| | I3.2 | | KARBOFURÁN | 1563-66-2 | 276 |
| | I3.2 | | KARBOSZULFÁN | 55285-14-8 | 417 |
| | I3.2 | | FENOXIKARB | 79127-80-3 | 425 |
| | I3.2 | | FORMETANÁT | 22259-30-9 | 697 |
| | I3.2 | | METIOKARB | 2032-65-7 | 165 |
| | I3.2 | | PIRIMIKARB | 23103-98-2 | 231 |
| Szerves foszfát alapú rovarölő szerek | I4 | | | | |
| | I4.1 | SZERVESFOSZFÁT-TARTALMÚ ROVARÖLŐ SZEREK | AZINFOSZ-METIL | 86-50-0 | 37 |
| | I4.1 | | KADUZAFOSZ | 95465-99-9 | 682 |
| | I4.1 | | KLÓRPIRIFOSZ | 2921-88-2 | 221 |
| | I4.1 | | KLÓRPIRIFOSZ-METIL | 5589-13-0 | 486 |
| | I4.1 | | KUMAFOSZ | 56-72-4 | 121 |
| | I4.1 | | DIAZINON | 333-41-5 | 15 |
| | I4.1 | | DIKLÓRFOSZ | 62-73-7 | 11 |
| | I4.1 | | DIMETOÁT | 60-51-5 | 59 |
| | I4.1 | | ETOPROFOSZ | 13194-48-4 | 218 |
| | I4.1 | | FENAMIFOSZ | 22224-92-6 | 692 |
| | I4.1 | | FENITROTION | 122-14-5 | 35 |
| | I4.1 | | FOSZTIAZÁT | 98886-44-3 | 585 |
| | I4.1 | | IZOFENFOSZ | 25311-71-1 | 412 |
| | I4.1 | | MALATION | 121-75-5 | 12 |
| | I4.1 | | METAMIDOFOSZ | 10265-92-6 | 355 |
| | I4.1 | | NALED | 300-76-5 | 195 |
| | I4.1 | | OXIDEMETON-METIL | 301-12-2 | 171 |
| | I4.1 | | FOSZALON | 2310-17-0 | 109 |
| | I4.1 | | FOSZMET | 732-11-6 | 318 |
| | I4.1 | | FOXIM | 14816-18-3 | 364 |
| | I4.1 | | PIRIMIFOSZ-METIL | 29232-93-7 | 239 |
| | I4.1 | | TRIKLÓRFON | 52-68-6 | 68 |
| Biológiai és növényi alapú rovarölő szerek | I5 | | | | |
| | I5.1 | BIOLÓGIAI ROVARÖLŐ SZEREK | AZADIRACHTIN | 11141-17-6 | 627 |
| | I5.1 | | NIKOTIN | 54-11-5 | 8 |
| | I5.1 | | PIRETRIN | 8003-34-7 | 32 |
| | I5.1 | | ROTENON | 83-79-4 | 671 |
| Más rovarölő szerek | I6 | | | | |
| | I6.1 | ERJESZTÉSSEL ELŐÁLLÍTOTT ROVARÖLŐ SZEREK | ABAMEKTIN | 71751-41-2 | 495 |
| | I6.1 | | MILBEMEKTIN | 51596-10-2
  51596-11-3 | 660 |
| | I6.1 | | SPINOZAD | 168316-95-8 | 636 |
| | I6.3 | BENZOIL-KARBAMID ROVARÖLŐ SZEREK | DIFLUBENZURON | 35367-38-5 | 339 |
| | I6.3 | | FLUFENOXURON | 101463-69-8 | 470 |
| | I6.3 | | HEXAFLUMURON | 86479-06-3 | 698 |
| | I6.3 | | LUFENURON | 103055-07-8 | 704 |
| | I6.3 | | NOVALURON | 116714-46-6 | 672 |
| | I6.3 | | TEFLUBENZURON | 83121-18-0 | 450 |
| | I6.3 | | TRIFLUMURON | 64628-44-0 | 548 |
| | I6.4 | KARBAZÁT ROVARÖLŐ SZEREK | BIFENAZÁT | 149877-41-8 | 736 |
| | I6.5 | DIAZIL-HIDRAZIN ROVARÖLŐ SZEREK | METOXIFENOZID | 161050-58-4 | 656 |
| | I6.5 | | TEBUFENOZID | 112410-23-8 | 724 |
| | I6.6 | ROVAROK FEJLŐDÉSÉT GÁTLÓ SZEREK | BUPROFEZIN | 69327-76-0 | 681 |
| | I6.6 | | CIROMAZIN | 66215-27-8 | 420 |
| | I6.6 | | HEXITIAZOX | 78587-05-0 | 439 |
| | I6.7 | ROVARFEROMONOK | (E,Z)-9-DODECENIL-ACETÁT | 35148-19-7 | 422 |
| | I6.8 | NITRO-GUANIDIN ROVARÖLŐ SZEREK | KLOTIANIDIN | 210880-92-5 | 738 |
| | I6.8 | | TIAMETOXAM | 153719-23-4 | 637 |
| | I6.9 | SZERVES ÓNT TARTALMAZÓ ROVARÖLŐ SZEREK | AZOCIKLOTIN | 41083-11-8 | 404 |
| | I6.9 | | CIHEXATIN | 13121-70-5 | 289 |
| | I6.9 | | FENBUTATIN-OXID | 13356-08-6 | 359 |
| | I6.10 | OXADIAZIN ROVARÖLŐ SZEREK | INDOXAKARB | 173584-44-6 | 612 |
| | I6.11 | FENIL-ÉTER ROVARÖLŐ SZEREK | PIRIPROXIFEN | 95737-68-1 | 715 |
| | I6.12 | PIRAZOL (FENIL-) ROVARÖLŐ SZEREK | FENPIROXIMAT | 134098-61-6 | 695 |
| | I6.12 | | FIPRONIL | 120068-37-3 | 581 |
| | I6.12 | | TEBUFENPIRAD | 119168-77-3 | 725 |
| | I6.13 | PIRIDIN ROVARÖLŐ SZEREK | PIMETROZIN | 123312-89-0 | 593 |
| | I6.14 | PIRIDILMETILAMIN ROVARÖLŐ SZEREK | ACETAMIPRID | 135410-20-7 | 649 |
| | I6.14 | | IMIDAKLOPRID | 138261-41-3 | 582 |
| | I6.14 | | TIAKLOPRID | 111988-49-9 | 631 |
| | I6.15 | SZULFIT-ÉSZTER ROVARÖLŐ SZEREK | PROPARGIT | 2312-35-8 | 216 |
| | I6.16 | TETRAZIN ROVARÖLŐ SZEREK | KLOFENTEZIN | 74115-24-5 | 418 |
| | I6.17 | TETRONSAV ROVARÖLŐ SZEREK | SPIRODIKLOFEN | 148477-71-8 | 737 |
| | I6.18 | (KARBAMOIL-)-TRIAZOL ROVARÖLŐ SZEREK | TRIAZAMÁT | 112143-82-5 | 728 |
| | I6.19 | KARBAMID ROVARÖLŐ SZEREK | DIAFENTIURON | 80060-09-9 | 8097 |
| | I6.20 | NEM OSZTÁLYOZOTT ROVARÖLŐ SZEREK | ETOXAZOL | 153233-91-1 | 623 |
| | I6.20 | | FENAZAQUIN | 120928-09-8 | 693 |
| | I6.20 | | PIRIDABEN | 96489-71-3 | 583 |
| | I6. 21 | MÁS ROVAR- ÉS ATKAÖLŐ SZEREK | MÁS ROVAR- ÉS ATKAÖLŐ SZEREK | | |
| Csigaölő szerek összesen: | M0 | | | | |
| Csigaölő szerek | M1 | | | | |
| | M1.1 | KARBAMÁT CSIGAÖLŐ SZEREK | TIODIKARB | 59669-26-0 | 543 |
| | M1.2 | MÁS CSIGAÖLŐ SZEREK | VAS-FOSZFÁT | 10045-86-0 | 629 |
| | M1.2 | | METALDEHID | 108-62-3 | 62 |
| | M1.2 | | MÁS CSIGAÖLŐ SZEREK | | |
| Növénynövekedést gátló szerek összesen: | PGR0 | | | | |
| Fiziológiai hatású, növénynövekedést gátló szerek | PGR1 | | | | |
| | PGR1.1 | FIZIOLÓGIAI HATÁSÚ, NÖVÉNYNÖVEKEDÉST GÁTLÓ SZEREK | KLÓRMEKVÁT | 999-81-5 | 143 |
| | PGR1.1 | | CIKLANILID | 113136-77-9 | 586 |
| | PGR1.1 | | DAMINOZID | 1596-84-5 | 330 |
| | PGR1.1 | | DIMETIPIN | 55290-64-7 | 689 |
| | PGR1.1 | | DIFENILAMIN | 122-39-4 | 460 |
| | PGR1.1 | | ETEFON | 16672-87-0 | 373 |
| | PGR1.1 | | ETOXIKIN | 91-53-2 | 517 |
| | PGR1.1 | | FLÓR-KLÓR-FENURON | 68157-60-8 | 633 |
| | PGR1.1 | | FLURPRIMIDOL | 56425-91-3 | 696 |
| | PGR1.1 | | IMAZAKIN | 81335-37-7 | 699 |
| | PGR1.1 | | MALEIN-HIDRAZID | 51542-52-0 | 310 |
| | PGR1.1 | | MEPIKVÁT | 24307-26-4 | 440 |
| | PGR1.1 | | 1-METILCIKLOPROPÉN | 3100-04-7 | 767 |
| | PGR1.1 | | PAKLOBUTRAZOL | 76738-62-0 | 445 |
| | PGR1.1 | | PROHEXADION-KALCIUM | 127277-53-6 | 567 |
| | PGR1.1 | | NÁTRIUM-5-NITROGUAJAKOLÁT | 67233-85-6 | 718 |
| | PGR1.1 | | NÁTRIUM-O-NITROFENOLÁT | 824-39-5 | 720 |
| | PGR1.1 | | TRINEXAPAK-ETIL | 95266-40-3 | 8349 |
| Csírázásgátló készítmények | PGR2 | | | | |
| | PGR2.2 | CSÍRÁZÁSGÁTLÓ KÉSZÍTMÉNYEK | KARVON | 99-49-0 | 602 |
| | PGR2.2 | | KLÓRPROFAM | 101-21-3 | 43 |
| Más növénynövekedést gátló szerek | PGR3 | | | | |
| | PGR3.1 | MÁS NÖVÉNYNÖVEKEDÉST GÁTLÓ SZEREK | MÁS NÖVÉNYNÖVEKEDÉST GÁTLÓ SZEREK | | |
| Más növényvédő szerek összesen: | ZR0 | | | | |
| Ásványolajok | ZR1 | | | | |
| | ZR1.1 | ÁSVÁNYOLAJ | KŐOLAJOK | 64742-55-8 | 29 |
| Növényi olajok | ZR2 | | | | |
| | ZR2.1 | NÖVÉNYI OLAJ | KÁTRÁNYOLAJOK | | 30 |
| Talajfertőtlenítő szerek (beleértve a fonálféregölő szereket) | ZR3 | | | | |
| | ZR3.1 | METIL-BROMID | METIL-BROMID | 74-83-9 | 128 |
| | ZR3.2 | MÁS TALAJFERTŐTLENÍTŐ SZEREK | KLOROPIKRIN | 76-06-2 | 298 |
| | ZR3.2 | | DAZOMET | 533-74-4 | 146 |
| | ZR3.2 | | 1,3-DIKLÓR-PROPÉN | 542-75-6 | 675 |
| | ZR3.2 | | METAM-NÁTRIUM | 137-42-8 | 20 |
| | ZR3.2 | | MÁS TALAJ-FERTŐTLENÍTŐ SZEREK | | |
| Rágcsálóirtó szerek | ZR4 | | | | |
| | ZR4.1 | RÁGCSÁLÓIRTÓ SZEREK | BRODIFAKUM | 56073-10-0 | 370 |
| | ZR4.1 | | BROMADIOLON | 28772-56-7 | 371 |
| | ZR4.1 | | KLÓRALÓZ | 15879-93-3 | 249 |
| | ZR4.1 | | KLÓRFACINON | 3691-35-8 | 208 |
| | ZR4.1 | | KUMATETRALIL | 5836-29-3 | 189 |
| | ZR4.1 | | DIFENAKUM | 56073-07-5 | 514 |
| | ZR4.1 | | DIFETIALON | 104653-34-1 | 549 |
| | ZR4.1 | | FLOKUMAFEN | 90035-08-8 | 453 |
| | ZR4.1 | | WARFARIN | 81-81-2 | 70 |
| | ZR4.1 | | MÁS RÁGCSÁLÓIRTÓ SZEREK | | |
| Minden más növényvédő szer | ZR5 | | | | |
| | ZR5.1 | FERTŐTLENÍTŐ SZEREK | MÁS FERTŐTLENÍTŐ SZEREK | | |
| | ZR5.2 | MÁS NÖVÉNYVÉDŐ SZEREK | MÁS NÖVÉNYVÉDŐ SZEREK | | |

FŐCSOPORT

Kód

Kémiai osztály

Anyag közhasználatú név

CAS nyilvántartási szám (1)

CIPAC (2)

Termékkategóriák

Közös nómenklatúra

Gomba- és baktériumölő szerek

F0

Szervetlen gombaölő szerek

F1

F1.1

RÉZVEGYÜLETEK

VALAMENNYI RÉZVEGYÜLET

44

F1.1

BORDEAUX MIXTURE

8011-63-0

44

F1.1

RÉZ-HIDROXID

20427-59-2

44

F1.1

RÉZ-OXIKLORID

1332-40-7

44

F1.1

HÁROMBÁZISÚ RÉZ-SZULFÁT

1333-22-8

44

F1.1

RÉZ (I)-OXID

1319-39-1

44

F1.1

MÁS RÉZSÓK

44

F1.2

SZERVETLEN KÉN

KÉN

7704-34-9

18

F1.3

MÁS SZERVETLEN GOMBAÖLŐ SZEREK

MÁS SZERVETLEN GOMBAÖLŐ SZEREK

Karbamát és ditiokarbamát alapú gombaölő szerek

F2

F2.1

KARBANILÁT GOMBAÖLŐ SZEREK

DIETOFENKARB

87130-20-9

513

F2.2

KARBAMÁT GOMBAÖLŐ SZEREK

BENTIAVALIKARB

413615-35-7

744

F2.2

IPROVALIKARB

140923-17-7

620

F2.2

PROPAMOKARB

24579-73-5

399

F2.3

DITIOKARBAMÁT GOMBAÖLŐ SZEREK

MANKOZEB

8018-01-7

34

F2.3

MANEB

12427-38-2

61

F2.3

METIRAM

9006-42-2

478

F2.3

PROPINEB

12071-83-9

177

F2.3

TIRAM

137-26-8

24

F2.3

ZIRAM

137-30-4

31

Benzimidazol alapú gombaölő szerek

F3

F3.1

BENZIMIDAZOL GOMBAÖLŐ SZEREK

KARBENDAZIM

10605-21-7

263

F3.1

FUBERIDAZOL

3878-19-1

525

F3.1

TIABENDAZOL

148-79-8

323

F3.1

TIOFANÁT-METIL

23564-05-8

262

Imidazol és triazol alapú gombaölő szerek

F4

F4.1

KONAZOL GOMBAÖLŐ SZEREK

BITERTANOL

55179-31-2

386

F4.1

BROMUKONAZOL

116255-48-2

680

F4.1

CIPROKONAZOL

94361-06-5

600

F4.1

DIFENOKONAZOL

119446-68-3

687

F4.1

DINIKONAZOL

83657-24-3

690

F4.1

EPOXIKONAZOL

106325-08-0

609

F4.1

ETRIDIAZOL

2593-15-9

518

F4.1

FENBUKONAZOL

114369-43-6

694

F4.1

FLUQUINKONAZOL

136426-54-5

474

F4.1

FLUZILAZOL

85509-19-9

435

F4.1

FLUTRIAFOL

76674-21-0

436

F4.1

HEXAKONAZOL

79983-71-4

465

F4.1

IMAZALIL (ENILKONAZOL)

58594-72-2

335

F4.1

METKONAZOL

125116-23-6

706

F4.1

MIKLOBUTANIL

88671-89-0

442

F4.1

PENKONAZOL

66246-88-6

446

F4.1

PROPIKONAZOL

60207-90-1

408

F4.1

PROTIOKONAZOL

178928-70-6

745

F4.1

TEBUKONAZOL

107534-96-3

494

F4.1

TETRAKONAZOL

112281-77-3

726

F4.1

TRIADIMENOL

55219-65-3

398

F4.1

TRICIKLAZOL

41814-78-2

547

F4.1

TRIFLUMIZOL

99387-89-0

730

F4.1

TRITIKONAZOL

131983-72-7

652

F4.2

IMIDAZOL GOMBAÖLŐ SZEREK

CIAZOFAMID

120116-88-3

653

F4.2

FENAMIDON

161326-34-7

650

F4.2

TRIAZOXID

72459-58-6

729

Morfolin alapú gombaölő szerek

F5

F5.1

MORFOLIN GOMBAÖLŐ SZEREK

DIMETOMORF

110488-70-5

483

F5.1

DODEMORF

1593-77-7

300

F5.1

FENPROPIMORF

67564-91-4

427

Más gombaölő szerek

F6

F6.1

NITROGÉNTARTALMÚ ALIFÁS GOMBAÖLŐ SZEREK

CIMOXANIL

57966-95-7

419

F6.1

DODIN

2439-10-3

101

F6.1

GUAZATIN

108173-90-6

361

F6.2

AMID GOMBAÖLŐ SZEREK

BENALAXIL

71626-11-4

416

F6.2

BOSZKALID

188425-85-6

673

F6.2

FLUTOLANIL

66332-96-5

524

F6.2

MEPRONIL

55814-41-0

533

F6.2

METALAXIL

57837-19-1

365

F6.2

METALAXIL-M

70630-17-0

580

F6.2

PROKLORAZ

67747-09-5

407

F6.2

SZILTIOFAM

175217-20-6

635

F6.2

TOLILFLUANID

731-27-1

275

F6.2

ZOXAMID

156052-68-5

640

F6.3

ANILID GOMBAÖLŐ SZEREK

KARBOXIN

5234-68-4

273

F6.3

FENHEXAMID

126833-17-8

603

F6.4

ANTIBIOTIKUS GOMBA- ÉS BAKTÉRIUMÖLŐ SZEREK

KASUGAMICIN

6980-18-3

703

F6.4

POLIOXINOK

11113-80-7

710

F6.4

SZTREPTOMICIN

57-92-1

312

F6.5

AROMÁS GOMBAÖLŐ SZEREK

KLÓRTALONIL

1897-45-6

288

F6.5

DIKLORÁN

99-30-9

150

F6.6

DIKARBOXIMID GOMBAÖLŐ SZEREK

IPRODION

36734-19-7

278

F6.6

PROCIMIDON

32809-16-8

383

F6.7

DINITROANILIN GOMBAÖLŐ SZEREK

FLUAZINAM

79622-59-6

521

F6.8

DINITROFENOL GOMBAÖLŐ SZEREK

DINOKAP

39300-45-3

98

F6.9

SZERVESFOSZFOR-TARTALMÚ GOMBAÖLŐ SZEREK

FOSZETIL

15845-66-6

384

F6.9

TOLKLOFOSZ-METIL

57018-04-9

479

F6.10

OXAZOL GOMBAÖLŐ SZEREK

HIMEXAZOL

10004-44-1

528

F6.10

FAMOXADON

131807-57-3

594

F6.10

VINKLOZOLIN

50471-44-8

280

F6.11

FENILPIRROL GOMBAÖLŐ SZEREK

FLUDIOXONIL

131341-86-1

522

F6.12

FTÁLIMID GOMBAÖLŐ SZEREK

KAPTÁN

133-06-2

40

F6.12

FOLPET

133-07-3

75

F6.13

PIRIMIDIN GOMBAÖLŐ SZER

BUPIRIMAT

41483-43-6

261

F6.13

CIPRODINIL

121552-61-2

511

F6.13

FENARIMOL

60168-88-9

380

F6.13

MEPANIPIRIM

110235-47-7

611

F6.13

PIRIMETANIL

53112-28-0

714

F6.14

KINOLIN GOMBAÖLŐ SZEREK

KINOXIFEN

124495-18-7

566

F6.14

8-HIDROXIKINOLIN-SZULFÁT

134-31-6

677

F6.15

KINON GOMBAÖLŐ SZEREK

DITIANON

3347-22-6

153

F6.16

STROBILURIN GOMBAÖLŐ SZEREK

AZOXISTROBIN

131860-33-8

571

F6.16

DIMOXISTROBIN

149961-52-4

739

F6.16

FLUOXASTROBIN

361377-29-9

746

F6.16

KREZOXIM-METIL

143390-89-0

568

F6.16

PIKOXISTROBIN

117428-22-5

628

F6.16

PIRAKLOSTROBIN

175013-18-0

657

F6.16

TRIFLOXISTROBIN

141517-21-7

617

F6.17

KARBAMID GOMBAÖLŐ SZEREK

PENCIKURON

66063-05-6

402

F6.18

NEM OSZTÁLYOZOTT GOMBAÖLŐ SZEREK

ACIBENZOLAR

126448-41-7

597

F6.18

BENZOESAV

65-85-0

622

F6.18

DIKLOROFÉN

97-23-4

325

F6.18

FENPROPIDIN

67306-00-7

520

F6.18

METRAFENON

220899-03-6

752

F6.18

2-FENILFENOL

90-43-7

246

F6.18

SPIROXAMIN

118134-30-8

572

F6. 19

MÁS GOMBAÖLŐ SZEREK

MÁS GOMBAÖLŐ SZEREK

Herbicidek, gyom- és mohairtó szerek

H0

Fenoxi-fitohormon alapú herbicidek

H1

H1.1

FENOXI HERBICIDEK

2,4-D

94-75-7

1

H1.1

2,4-DB

94-82-6

83

H1.1

DIKLÓRPROP-P

15165-67-0

476

H1.1

MCPA

94-74-6

2

H1.1

MCPB

94-81-5

50

H1.1

MEKOPROP

7085-19-0

51

H1.1

MEKOPROP-P

16484-77-8

475

Triazin és triazinon alapú herbicidek

H2

H2.1

METILTIO-TRIAZIN HERBICIDEK

METOPROTRIN

841-06-5

94

H2.2

TRIAZIN HERBICIDEK

SZIMETRIN

1014-70-6

179

H2.2

TERBUTILAZIN

5915-41-3

234

H2.3

TRIAZINON HERBICIDEK

METAMITRON

41394-05-2

381

H2.3

METRIBUZIN

21087-64-9

283

Amid és anilid alapú herbicidek

H3

H3.1

AMID HERBICIDEK

BEFLUBUTAMID

113614-08-7

662

H3.1

DIMETÉNAMID

87674-68-8

638

H3.1

FLUPOXAM

119126-15-7

8158

H3.1

IZOXABEN

82558-50-7

701

H3.1

NAPROPAMID

15299-99-7

271

H3.1

PETOXAMID

106700-29-2

665

H3.1

PROPIZAMID

23950-58-5

315

H3.2

ANILID HERBICIDEK

DIFLUFENIKÁN

83164-33-4

462

H3.2

FLORASZULAM

145701-23-1

616

H3.2

FLUFENACET

142459-58-3

588

H3.2

METOSULAM

139528-85-1

707

H3.2

METAZAKLÓR

67129-08-2

411

H3.2

PROPANIL

709-98-8

205

H3.3

KLÓR-ACETANILID HERBICIDEK

ACETOKLÓR

34256-82-1

496

H3.3

ALAKLÓR

15972-60-8

204

H3.3

DIMETAKLÓR

50563-36-5

688

H3.3

PRETILAKLÓR

51218-49-6

711

H3.3

PROPAKLÓR

1918-16-7

176

H3.3

S-METOLAKLÓR

87392-12-9

607

Karbamát és bisz-karbamát alapú herbicidek

H4

H4.1

BISZ-KARBAMÁT HERBICIDEK

KLÓRPROFAM

101-21-3

43

H4.1

DEZMEDIFÁM

13684-56-5

477

H4.1

FENMEDIFÁM

13684-63-4

77

H4.2

KARBAMÁT HERBICIDEK

ASZULAM

3337-71-1

240

H4.2

KARBETAMID

16118-49-3

95

Dinitroanilin-származék alapú herbicidek

H5

H5.1

DINITROANILIN HERBICIDEK

BENFLURALIN

1861-40-1

285

H5.1

BUTRALIN

33629-47-9

504

H5.1

ETALFLURALIN

55283-68-6

516

H5.1

ORIZALIN

19044-88-3

537

H5.1

PENDIMETALIN

40487-42-1

357

H5.1

TRIFLURALIN

2582-09-8

183

Karbamid-, uracil- vagy szulfonil-karbamid-származék alapú herbicidek

H6

H6.1

SZULFONIL-KARBAMID HERBICIDEK

AMIDOSZULFURON

120923-37-7

515

H6.1

AZIMSZULFURON

120162-55-2

584

H6.1

BENSZULFURON

99283-01-9

502

H6.1

KLÓRSZULFURON

64902-72-3

391

H6.1

CINOSZULFURON

94593-91-6

507

H6.1

ETOXISZULFURON

126801-58-9

591

H6.1

FLAZASZULFURON

104040-78-0

595

H6.1

FLUPIRSZULFURON

150315-10-9

577

H6.1

FORAMSZULFURON

173159-57-4

659

H6.1

IMAZOSZULFURON

122548-33-8

590

H6.1

JÓDSZULFURON

185119-76-0

634

H6.1

MEZOSZULFURON

400852-66-6

663

H6.1

METSZULFURON

74223-64-6

441

H6.1

NIKOSZULFURON

111991-09-4

709

H6.1

OXASZULFURON

144651-06-9

626

H6.1

PRIMISZULFURON

113036-87-6

712

H6.1

PROSZULFURON

94125-34-5

579

H6.1

RIMSZULFURON

122931-48-0

716

H6.1

SZULFOSZULFURON

141776-32-1

601

H6.1

TIFENSZULFURON

79277-67-1

452

H6.1

TRIASZULFURON

82097-50-5

480

H6.1

TRIBENURON

106040-48-6

546

H6.1

TRIFLUSZULFURON

135990-29-3

731

H6.1

TRITOSZULFURON

142469-14-5

735

H6.2

URACIL HERBICIDEK

LENACIL

2164-08-1

163

H6.3

KARBAMID HERBICIDEK

KLÓRTOLURON

15545-48-9

217

H6.3

DIURON

330-54-1

100

H6.3

FLUOMETURON

2164-17-2

159

H6.3

IZOPROTURON

34123-59-6

336

H6.3

LINURON

330-55-2

76

H6.3

METABENZTIAZURON

18691-97-9

201

H6.3

METOBROMURON

3060-89-7

168

H6.3

METOXURON

19937-59-8

219

Más herbicidek

H7

H7.1

ARILOXI-FENOXI-PROPION HERBICIDEK

KLODINAFOP

114420-56-3

683

H7.1

CIHALOFOP

122008-85-9

596

H7.1

DIKLOFOP

40843-25-2

358

H7.1

FENOXAPROP-P

113158-40-0

484

H7.1

FLUAZIFOP-P-BUTIL

79241-46-6

395

H7.1

HALOXIFOP

69806-34-4

438

H7.1

HALOXIFOP-R

72619-32-0

526

H7.1

PROPAQUIZAFOP

111479-05-1

713

H7.1

QUIZALOFOP

76578-12-6

429

H7.1

QUIZALOFOP-P

94051-08-8

641

H7.2

BENZOFURÁN HERBICIDEK

ETOFUMEZAT

26225-79-6

233

H7.3

BENZOESAV HERBICIDEK

KLÓRTAL

2136-79-0

328

H7.3

DIKAMBA

1918-00-9

85

H7.4

BIPIRIDILIUM HERBICIDEK

DIKVÁT

85-00-7

55

H7.4

PARAKVÁT

4685-14-7

56

H7.5

CIKLOHEXÁNDION HERBICIDEK

KLETODIM

99129-21-2

508

H7.5

CIKLOXIDIM

101205-02-1

510

H7.5

TEPRALOXIDIM

149979-41-9

608

H7.5

TRALKOXIDIM

87820-88-0

544

H7.6

DIAZIN HERBICIDEK

PIRIDÁT

55512-33-9

447

H7.7

DIKARBOXIMID HERBICIDEK

CINIDON-ETIL

142891-20-1

598

H7.7

FLUMIOXAZIN

103361-09-7

578

H7.8

DIFENIL-ÉTER HERBICIDEK

AKLONIFEN

74070-46-5

498

H7.8

BIFENOX

42576-02-3

413

H7.8

NITROFEN

1836-75-5

170

H7.8

OXIFLUORFEN

42874-03-3

538

H7.9

IMIDAZOLINON HERBICIDEK

IMAZAMETABENZ

100728-84-5

529

H7.9

IMAZAMOX

114311-32-9

619

H7.9

IMAZETAPIR

81335-77-5

700

H7.10

SZERVETLEN HEBRICIDEK

AMMÓNIUM SZULFAMÁT

7773-06-0

679

H7.10

KLORÁTOK

7775-09-9

7

H7.11

IZOXAZOL HERBICIDEK

IZOXAFLUTOL

141112-29-0

575

H7.12

MORFAKTIN HERBICIDEK

FLURENOL

467-69-6

304

H7.13

NITRIL HERBICIDEK

BROMOXINIL

1689-84-5

87

H7.13

DIKLOBENIL

1194-65-6

73

H7.13

IOXINIL

1689-83-4

86

H7.14

SZERVESFOSZFOR-TARTALMÚ HERBICIDEK

GLUFOZINÁT

51276-47-2

437

H7.14

GLIFOZÁT

1071-83-6

284

H7.15

FENILPIRAZOL HERBICIDEK

PIRAFLUFEN

129630-19-9

605

H7.16

PIRIDAZINON HERBICIDEK

KLORIDAZON

1698-60-8

111

H7.16

FLURTAMON

96525-23-4

569

H7.17

PIRIDIN-KARBOXAMID HERBICIDEK

PIKOLINAFEN

137641-05-5

639

H7.18

PIRIDIN-KARBONSAV HERBICIDEK

KLOPIRALID

1702-17-6

455

H7.18

PIKLORAM

1918-02-1

174

H7.19

PIRIDILOXI-ECETSAV HERBICIDEK

FLUROXIPIR

69377-81-7

431

H7.19

TRIKLOPIR

55335-06-3

376

H7.20

KINOLIN HERBICIDEK

KINKLORAK

84087-01-4

493

H7.20

KINMERAK

90717-03-6

563

H7.21

TIADIAZIN HERBICIDEK

BENTAZON

25057-89-0

366

H7.22

TIOKARBAMÁT HERBICIDEK

EPTC

759-94-4

155

H7.22

MOLINÁT

2212-67-1

235

H7.22

PROSZULFOKARB

52888-80-9

539

H7.22

TIOBENKARB

28249-77-6

388

H7.22

TRIALLÁT

2303-17-5

97

H7.23

TRIAZOL HERBICIDEK

AMITROL

61-82-5

90

H7.24

TRIAZOLINON HERBICIDEK

KARFENTRAZON

128639-02-1

587

H7.25

TRIAZOLON HERBICIDEK

PROPOXIKARBAZON

145026-81-9

655

H7.26

TRIKETON HERBICIDEK

MEZOTRION

104206-82-8

625

H7.26

SZULKOTRION

99105-77-8

723

H7.27

NEM OSZTÁLYOZOTT HERBICIDEK

KLOMAZON

81777-89-1

509

H7.27

FLUROKLORIDON

61213-25-0

430

H7.27

KINOKLAMIN

2797-51-5

648

H7.27

METAZOL

20354-26-1

369

H7.27

OXADIARGIL

39807-15-3

604

H7.27

OXADIAZON

19666-30-9

213

H7.27

MÁS HEBRICIDEK, GYOM- ÉS MOHAIRTÓ SZEREK

MÁS HEBRICIDEK, GYOM- ÉS MOHAIRTÓ SZEREK

Rovar- és atkaölő szerek

I0

Piretroid alapú rovarölő szerek

I1

I1.1

PIRETROID ROVARÖLŐ SZEREK

AKRINATRIN

101007-06-1

678

I1.1

ALFA-CIPERMETRIN

67375-30-8

454

I1.1

BÉTA-CIFLUTRIN

68359-37-5

482

I1.1

BÉTA-CIPERMETRIN

65731-84-2

632

I1.1

BIFENTRIN

82657-04-3

415

I1.1

CIFLUTRIN

68359-37-5

385

I1.1

CIPERMETRIN

52315-07-8

332

I1.1

DELTAMETRIN

52918-63-5

333

I1.1

ESZFENVALERÁT

66230-04-4

481

I1.1

ETOFENPROX

80844-07-1

471

I1.1

GAMMA-CIHALOTRIN

76703-62-3

768

I1.1

LAMBDA-CIHALOTRIN

91465-08-6

463

I1.1

TAU-FLUVALINÁT

102851-06-9

432

I1.1

TEFLUTRIN

79538-32-2

451

I1.1

ZÉTA-CIPERMETRIN

52315-07-8

733

Klórozott szénhidrogén alapú rovarölő szerek

I2

I2.1

SZERVESKLÓR-TARTALMÚ ROVARÖLŐ SZEREK

DIKOFOL

115-32-2

123

I2.1

TETRASZUL

2227-13-6

114

Karbamát és oxim-karbamát alapú rovarölő szerek

I3

I3.1

OXIM-KARBAMÁT ROVARÖLŐ SZEREK

METOMIL

16752-77-5

264

I3.1

OXAMIL

23135-22-0

342

I3.2

KARBAMÁT ROVARÖLŐ SZEREK

BENFURAKARB

82560-54-1

501

I3.2

KARBARIL

63-25-2

26

I3.2

KARBOFURÁN

1563-66-2

276

I3.2

KARBOSZULFÁN

55285-14-8

417

I3.2

FENOXIKARB

79127-80-3

425

I3.2

FORMETANÁT

22259-30-9

697

I3.2

METIOKARB

2032-65-7

165

I3.2

PIRIMIKARB

23103-98-2

231

Szerves foszfát alapú rovarölő szerek

I4

I4.1

SZERVESFOSZFÁT-TARTALMÚ ROVARÖLŐ SZEREK

AZINFOSZ-METIL

86-50-0

37

I4.1

KADUZAFOSZ

95465-99-9

682

I4.1

KLÓRPIRIFOSZ

2921-88-2

221

I4.1

KLÓRPIRIFOSZ-METIL

5589-13-0

486

I4.1

KUMAFOSZ

56-72-4

121

I4.1

DIAZINON

333-41-5

15

I4.1

DIKLÓRFOSZ

62-73-7

11

I4.1

DIMETOÁT

60-51-5

59

I4.1

ETOPROFOSZ

13194-48-4

218

I4.1

FENAMIFOSZ

22224-92-6

692

I4.1

FENITROTION

122-14-5

35

I4.1

FOSZTIAZÁT

98886-44-3

585

I4.1

IZOFENFOSZ

25311-71-1

412

I4.1

MALATION

121-75-5

12

I4.1

METAMIDOFOSZ

10265-92-6

355

I4.1

NALED

300-76-5

195

I4.1

OXIDEMETON-METIL

301-12-2

171

I4.1

FOSZALON

2310-17-0

109

I4.1

FOSZMET

732-11-6

318

I4.1

FOXIM

14816-18-3

364

I4.1

PIRIMIFOSZ-METIL

29232-93-7

239

I4.1

TRIKLÓRFON

52-68-6

68

Biológiai és növényi alapú rovarölő szerek

I5

I5.1

BIOLÓGIAI ROVARÖLŐ SZEREK

AZADIRACHTIN

11141-17-6

627

I5.1

NIKOTIN

54-11-5

8

I5.1

PIRETRIN

8003-34-7

32

I5.1

ROTENON

83-79-4

671

Más rovarölő szerek

I6

I6.1

ERJESZTÉSSEL ELŐÁLLÍTOTT ROVARÖLŐ SZEREK

ABAMEKTIN

71751-41-2

495

I6.1

MILBEMEKTIN

51596-10-2

51596-11-3

660

I6.1

SPINOZAD

168316-95-8

636

I6.3

BENZOIL-KARBAMID ROVARÖLŐ SZEREK

DIFLUBENZURON

35367-38-5

339

I6.3

FLUFENOXURON

101463-69-8

470

I6.3

HEXAFLUMURON

86479-06-3

698

I6.3

LUFENURON

103055-07-8

704

I6.3

NOVALURON

116714-46-6

672

I6.3

TEFLUBENZURON

83121-18-0

450

I6.3

TRIFLUMURON

64628-44-0

548

I6.4

KARBAZÁT ROVARÖLŐ SZEREK

BIFENAZÁT

149877-41-8

736

I6.5

DIAZIL-HIDRAZIN ROVARÖLŐ SZEREK

METOXIFENOZID

161050-58-4

656

I6.5

TEBUFENOZID

112410-23-8

724

I6.6

ROVAROK FEJLŐDÉSÉT GÁTLÓ SZEREK

BUPROFEZIN

69327-76-0

681

I6.6

CIROMAZIN

66215-27-8

420

I6.6

HEXITIAZOX

78587-05-0

439

I6.7

ROVARFEROMONOK

(E,Z)-9-DODECENIL-ACETÁT

35148-19-7

422

I6.8

NITRO-GUANIDIN ROVARÖLŐ SZEREK

KLOTIANIDIN

210880-92-5

738

I6.8

TIAMETOXAM

153719-23-4

637

I6.9

SZERVES ÓNT TARTALMAZÓ ROVARÖLŐ SZEREK

AZOCIKLOTIN

41083-11-8

404

I6.9

CIHEXATIN

13121-70-5

289

I6.9

FENBUTATIN-OXID

13356-08-6

359

I6.10

OXADIAZIN ROVARÖLŐ SZEREK

INDOXAKARB

173584-44-6

612

I6.11

FENIL-ÉTER ROVARÖLŐ SZEREK

PIRIPROXIFEN

95737-68-1

715

I6.12

PIRAZOL (FENIL-) ROVARÖLŐ SZEREK

FENPIROXIMAT

134098-61-6

695

I6.12

FIPRONIL

120068-37-3

581

I6.12

TEBUFENPIRAD

119168-77-3

725

I6.13

PIRIDIN ROVARÖLŐ SZEREK

PIMETROZIN

123312-89-0

593

I6.14

PIRIDILMETILAMIN ROVARÖLŐ SZEREK

ACETAMIPRID

135410-20-7

649

I6.14

IMIDAKLOPRID

138261-41-3

582

I6.14

TIAKLOPRID

111988-49-9

631

I6.15

SZULFIT-ÉSZTER ROVARÖLŐ SZEREK

PROPARGIT

2312-35-8

216

I6.16

TETRAZIN ROVARÖLŐ SZEREK

KLOFENTEZIN

74115-24-5

418

I6.17

TETRONSAV ROVARÖLŐ SZEREK

SPIRODIKLOFEN

148477-71-8

737

I6.18

(KARBAMOIL-)-TRIAZOL ROVARÖLŐ SZEREK

TRIAZAMÁT

112143-82-5

728

I6.19

KARBAMID ROVARÖLŐ SZEREK

DIAFENTIURON

80060-09-9

8097

I6.20

NEM OSZTÁLYOZOTT ROVARÖLŐ SZEREK

ETOXAZOL

153233-91-1

623

I6.20

FENAZAQUIN

120928-09-8

693

I6.20

PIRIDABEN

96489-71-3

583

I6. 21

MÁS ROVAR- ÉS ATKAÖLŐ SZEREK

MÁS ROVAR- ÉS ATKAÖLŐ SZEREK

Csigaölő szerek összesen:

M0

Csigaölő szerek

M1

M1.1

KARBAMÁT CSIGAÖLŐ SZEREK

TIODIKARB

59669-26-0

543

M1.2

MÁS CSIGAÖLŐ SZEREK

VAS-FOSZFÁT

10045-86-0

629

M1.2

METALDEHID

108-62-3

62

M1.2

MÁS CSIGAÖLŐ SZEREK

Növénynövekedést gátló szerek összesen:

PGR0

Fiziológiai hatású, növénynövekedést gátló szerek

PGR1

PGR1.1

FIZIOLÓGIAI HATÁSÚ, NÖVÉNYNÖVEKEDÉST GÁTLÓ SZEREK

KLÓRMEKVÁT

999-81-5

143

PGR1.1

CIKLANILID

113136-77-9

586

PGR1.1

DAMINOZID

1596-84-5

330

PGR1.1

DIMETIPIN

55290-64-7

689

PGR1.1

DIFENILAMIN

122-39-4

460

PGR1.1

ETEFON

16672-87-0

373

PGR1.1

ETOXIKIN

91-53-2

517

PGR1.1

FLÓR-KLÓR-FENURON

68157-60-8

633

PGR1.1

FLURPRIMIDOL

56425-91-3

696

PGR1.1

IMAZAKIN

81335-37-7

699

PGR1.1

MALEIN-HIDRAZID

51542-52-0

310

PGR1.1

MEPIKVÁT

24307-26-4

440

PGR1.1

1-METILCIKLOPROPÉN

3100-04-7

767

PGR1.1

PAKLOBUTRAZOL

76738-62-0

445

PGR1.1

PROHEXADION-KALCIUM

127277-53-6

567

PGR1.1

NÁTRIUM-5-NITROGUAJAKOLÁT

67233-85-6

718

PGR1.1

NÁTRIUM-O-NITROFENOLÁT

824-39-5

720

PGR1.1

TRINEXAPAK-ETIL

95266-40-3

8349

Csírázásgátló készítmények

PGR2

PGR2.2

CSÍRÁZÁSGÁTLÓ KÉSZÍTMÉNYEK

KARVON

99-49-0

602

PGR2.2

KLÓRPROFAM

101-21-3

43

Más növénynövekedést gátló szerek

PGR3

PGR3.1

MÁS NÖVÉNYNÖVEKEDÉST GÁTLÓ SZEREK

MÁS NÖVÉNYNÖVEKEDÉST GÁTLÓ SZEREK

Más növényvédő szerek összesen:

ZR0

Ásványolajok

ZR1

ZR1.1

ÁSVÁNYOLAJ

KŐOLAJOK

64742-55-8

29

Növényi olajok

ZR2

ZR2.1

NÖVÉNYI OLAJ

KÁTRÁNYOLAJOK

30

Talajfertőtlenítő szerek (beleértve a fonálféregölő szereket)

ZR3

ZR3.1

METIL-BROMID

METIL-BROMID

74-83-9

128

ZR3.2

MÁS TALAJFERTŐTLENÍTŐ SZEREK

KLOROPIKRIN

76-06-2

298

ZR3.2

DAZOMET

533-74-4

146

ZR3.2

1,3-DIKLÓR-PROPÉN

542-75-6

675

ZR3.2

METAM-NÁTRIUM

137-42-8

20

ZR3.2

MÁS TALAJ-FERTŐTLENÍTŐ SZEREK

Rágcsálóirtó szerek

ZR4

ZR4.1

RÁGCSÁLÓIRTÓ SZEREK

BRODIFAKUM

56073-10-0

370

ZR4.1

BROMADIOLON

28772-56-7

371

ZR4.1

KLÓRALÓZ

15879-93-3

249

ZR4.1

KLÓRFACINON

3691-35-8

208

ZR4.1

KUMATETRALIL

5836-29-3

189

ZR4.1

DIFENAKUM

56073-07-5

514

ZR4.1

DIFETIALON

104653-34-1

549

ZR4.1

FLOKUMAFEN

90035-08-8

453

ZR4.1

WARFARIN

81-81-2

70

ZR4.1

MÁS RÁGCSÁLÓIRTÓ SZEREK

Minden más növényvédő szer

ZR5

ZR5.1

FERTŐTLENÍTŐ SZEREK

MÁS FERTŐTLENÍTŐ SZEREK

ZR5.2

MÁS NÖVÉNYVÉDŐ SZEREK

MÁS NÖVÉNYVÉDŐ SZEREK

---

(1)  Chemical Abstracts Service nyilvántartási szám.

(2)  Collaborative International Pesticides Analytical Council (Peszticidek Elemzésének Nemzetközi Együttműködési Tanácsa).

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/439 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/439

---

2009. április 24., péntekigAz energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezése (átdolgozás) ***I

P6_TA(2009)0319

Az Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2008)0399 – C6-0277/2008 – 2008/0151(COD))

2010/C 184 E/79

(Együttdöntési eljárás – átdolgozás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0399),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0277/2008),

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel az eljárási szabályzata 80a. cikkének (3) bekezdése alapján a Jogi Bizottság által a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottsághoz intézett 2008. október 9 -i levélre,

tekintettel eljárási szabályzata 80a. és 51. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A6-0096/2009),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak, valamint az alábbi módosításoknak megfelelően kiigazított formában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak, valamint az alábbi módosításoknak megfelelően kiigazított formában;

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság jelen állásfoglalás mellékletét képező nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a Bizottság jelen állásfoglalás mellékletét képező nyilatkozatát;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

2009. április 24., péntekigP6_TC1-COD(2008)0151

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 24-én került elfogadásra az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, a 2009/125/EK irányelvvel.)

2009. április 19., péntekigMELLÉKLET

2009. április 24., péntekigA Bizottság nyilatkozata

„A Bizottság kijelenti, hogy az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv javasolt kiterjesztésének elfogadása nem befolyásolja a jelenlegi munkaprogram végrehajtását.

A Bizottság továbbá kellő mértékben figyelembe veszi az irányelv alatt szerzett tapasztalatokat a munkaprogram kialakításakor és az átdolgozott irányelv szerinti új végrehajtási intézkedésekre irányuló javaslatokban. Az irányelv 15. cikke (2) bekezdésének c) pontjával és a jobb szabályozás elveivel összhangban a Bizottság különös hangsúlyt helyez majd annak biztosítására, hogy megmaradjon az uniós jogszabályok átfogó következetessége.

A Bizottság az irányelv alkalmazási köre nem energiával kapcsolatos termékekre való, 21. cikk szerinti kiterjesztésének indokoltsága vizsgálatakor megfontolja, hogy szükséges-e a jelentős környezetvédelmi paraméterek azonosítására és kezelésére szolgáló módszerek kiigazítása e termékek vonatkozásában.”

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/441 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/441

---

2009. április 24., péntekigAz építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek ***I

P6_TA(2009)0320

Az Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0311 – C6-0203/2008 – 2008/0098(COD))

2010/C 184 E/80

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0311),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0203/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A6-0068/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2009. április 24., péntekigP6_TC1-COD(2008)0098

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. április 24-án került elfogadásra az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára║,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A tagállamok jogszabályai szerint az építményeket úgy kell tervezni és kivitelezni, hogy azok ne veszélyeztessék a személyek, a háziállatok és a vagyon biztonságát
  , és ne károsítsák a természetes vagy az ember alkotta környezetet
  . |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok jogszabályai szerint az építményeket úgy kell tervezni és kivitelezni, hogy azok ne veszélyeztessék a személyek, a háziállatok és a vagyon biztonságát
  , és ne károsítsák a természetes vagy az ember alkotta környezetet
  .

| (2) | Ezek a jogszabályok közvetlen hatást gyakorolnak az építési termékekre vonatkozó követelményekre. Ezeket a követelményeket az építési termékekre vonatkozó nemzeti termékszabványok, a nemzeti műszaki engedélyek és egyéb nemzeti műszaki specifikációk és rendelkezések következetesen tükrözik. Különbözőségük folytán e követelmények akadályozzák a Közösségen belüli kereskedelmet. |
| --- | --- |

(2)

Ezek a jogszabályok közvetlen hatást gyakorolnak az építési termékekre vonatkozó követelményekre. Ezeket a követelményeket az építési termékekre vonatkozó nemzeti termékszabványok, a nemzeti műszaki engedélyek és egyéb nemzeti műszaki specifikációk és rendelkezések következetesen tükrözik. Különbözőségük folytán e követelmények akadályozzák a Közösségen belüli kereskedelmet.

| (3) | Az építési termékekre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1988. december 21-i 89/106/EGK tanácsi irányelv (4) az építési termékek terén kívánta a kereskedelem elé háruló műszaki akadályokat felszámolni, hogy fokozza a belső piacon belüli szabad mozgásukat. |
| --- | --- |

(3)

Az építési termékekre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1988. december 21-i 89/106/EGK tanácsi irányelv (4) az építési termékek terén kívánta a kereskedelem elé háruló műszaki akadályokat felszámolni, hogy fokozza a belső piacon belüli szabad mozgásukat.

| (4) | E cél elérése érdekében a 89/106/EGK irányelv az építési termékek terén harmonizált szabványok létrehozásáról és európai műszaki engedélyek kiadásáról rendelkezett. |
| --- | --- |

(4)

E cél elérése érdekében a 89/106/EGK irányelv az építési termékek terén harmonizált szabványok létrehozásáról és európai műszaki engedélyek kiadásáról rendelkezett.

| (5) | A 89/106/EGK irányelvet más jogszabállyal kell felváltani a meglevő jogi keret egyszerűsítése és pontosítása, valamint a meglevő intézkedések átláthatóságának és hatékonyságának növelése érdekében. |
| --- | --- |

(5)

A 89/106/EGK irányelvet más jogszabállyal kell felváltani a meglevő jogi keret egyszerűsítése és pontosítása, valamint a meglevő intézkedések átláthatóságának és hatékonyságának növelése érdekében.

| (6) | A kkv-k, különösen a mikrovállalkozások anyagi terheinek könnyítése érdekében egyszerűsített eljárásokról kell rendelkezni a teljesítménynyilatkozatok kiállítása tekintetében. |
| --- | --- |

(6)

A kkv-k, különösen a mikrovállalkozások anyagi terheinek könnyítése érdekében egyszerűsített eljárásokról kell rendelkezni a teljesítménynyilatkozatok kiállítása tekintetében.

| (7) | A termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5), valamint a termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről, valamint a 93/465/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (6) a termékek belső piacon történő forgalmazásának tekintetében horizontális jogi keretről rendelkezik. Ezért ennek a rendeletnek figyelembe kell vennie az említett jogi keretet. |
| --- | --- |

(7)

A termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5), valamint a termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről, valamint a 93/465/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (6) a termékek belső piacon történő forgalmazásának tekintetében horizontális jogi keretről rendelkezik. Ezért ennek a rendeletnek figyelembe kell vennie az említett jogi keretet.

| (8) | Az építmények helyszínén előállított termékek nem tekintendők az építési termékek közösségi piacon történő szállítására vonatkozó koncepció hatálya alá tartozónak. Az építési termékeiket az építményekbe beépítő gyártók számára nem kötelező jelleggel lehetővé kell tenni, hogy ennek a rendeletnek megfelelően nyilatkozzanak ezen termékek teljesítményéről. |
| --- | --- |

(8)

Az építmények helyszínén előállított termékek nem tekintendők az építési termékek közösségi piacon történő szállítására vonatkozó koncepció hatálya alá tartozónak. Az építési termékeiket az építményekbe beépítő gyártók számára nem kötelező jelleggel lehetővé kell tenni, hogy ennek a rendeletnek megfelelően nyilatkozzanak ezen termékek teljesítményéről.

| (9) | Az építőiparban a műszaki akadályokat csak az építési termékek teljesítményének értékelését szolgáló, harmonizált műszaki specifikációk kidolgozásával lehet felszámolni. |
| --- | --- |

(9)

Az építőiparban a műszaki akadályokat csak az építési termékek teljesítményének értékelését szolgáló, harmonizált műszaki specifikációk kidolgozásával lehet felszámolni.

| (10) | Az építési termékek teljesítményét nem csak a műszaki képességek és fő jellemzők tekintetében határozzák meg, hanem a termék – annak teljes életciklusa alatti – használatához kapcsolódó egészségügyi és biztonsági szempontok tekintetében is. |
| --- | --- |

(10)

Az építési termékek teljesítményét nem csak a műszaki képességek és fő jellemzők tekintetében határozzák meg, hanem a termék – annak teljes életciklusa alatti – használatához kapcsolódó egészségügyi és biztonsági szempontok tekintetében is.

| (11) | A harmonizált műszaki specifikációknak a harmonizált szabványokban és az európai értékelési dokumentumokban meghatározott vizsgálati, számítási és egyéb módszereket kell magukban foglalniuk a termékek fő jellemzőinek vonatkozásában történő teljesítményértékelés céljából. |
| --- | --- |

(11)

A harmonizált műszaki specifikációknak a harmonizált szabványokban és az európai értékelési dokumentumokban meghatározott vizsgálati, számítási és egyéb módszereket kell magukban foglalniuk a termékek fő jellemzőinek vonatkozásában történő teljesítményértékelés céljából.

| (12) | A tagállamok által az építményekre vonatkozó előírásokban használt módszereknek, csakúgy mint az építési termékek fő jellemzőivel kapcsolatos egyéb nemzeti jogszabályoknak összhangban kell lenniük a harmonizált műszaki specifikációkkal. |
| --- | --- |

(12)

A tagállamok által az építményekre vonatkozó előírásokban használt módszereknek, csakúgy mint az építési termékek fő jellemzőivel kapcsolatos egyéb nemzeti jogszabályoknak összhangban kell lenniük a harmonizált műszaki specifikációkkal.

| (13) | A megbízások és harmonizált szabványok előkészítésének alapjaként, valamint az építési termékek európai értékelési dokumentumainak kidolgozása céljából meg kell állapítani az építményekre vonatkozó alapvető követelményeket. |
| --- | --- |

(13)

A megbízások és harmonizált szabványok előkészítésének alapjaként, valamint az építési termékek európai értékelési dokumentumainak kidolgozása céljából meg kell állapítani az építményekre vonatkozó alapvető követelményeket.

| (14) | Az erőforrások fenntartható felhasználásának és az építmények környezeti hatásának értékelésére a környezetvédelmi terméknyilatkozatokat (EPD) kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(14)

Az erőforrások fenntartható felhasználásának és az építmények környezeti hatásának értékelésére a környezetvédelmi terméknyilatkozatokat (EPD) kell alkalmazni.

| (15) | Adott esetben a harmonizált szabványokban használt teljesítményosztályokat a fő termékjellemzők tekintetében ösztönözni kell a bizonyos építményekre vonatkozó alapvető követelmények különböző szintjeinek, valamint a tagállamokra jellemző klimatikus, geológiai, földrajzi és egyéb körülmények figyelembevétele céljából. Ha a Bizottság ezeket még nem határozta meg, az európai szabványügyi testületeket fel kell jogosítani arra, hogy felülvizsgált megbízás alapján határozzák meg ezeket az osztályokat. |
| --- | --- |

(15)

Adott esetben a harmonizált szabványokban használt teljesítményosztályokat a fő termékjellemzők tekintetében ösztönözni kell a bizonyos építményekre vonatkozó alapvető követelmények különböző szintjeinek, valamint a tagállamokra jellemző klimatikus, geológiai, földrajzi és egyéb körülmények figyelembevétele céljából. Ha a Bizottság ezeket még nem határozta meg, az európai szabványügyi testületeket fel kell jogosítani arra, hogy felülvizsgált megbízás alapján határozzák meg ezeket az osztályokat.

| (16) | A harmonizált műszaki specifikációkban adott esetben a fő termékjellemzők tekintetében teljesítményszinteket kell megállapítani, amelyeket a tagállamok építési termékeinek teljesíteniük kell, a bizonyos építményekre vonatkozó alapvető követelmények különböző szintjeinek, valamint a tagállamokra jellemző klimatikus, geológiai, földrajzi és egyéb körülmények figyelembevétele céljából. |
| --- | --- |

(16)

A harmonizált műszaki specifikációkban adott esetben a fő termékjellemzők tekintetében teljesítményszinteket kell megállapítani, amelyeket a tagállamok építési termékeinek teljesíteniük kell, a bizonyos építményekre vonatkozó alapvető követelmények különböző szintjeinek, valamint a tagállamokra jellemző klimatikus, geológiai, földrajzi és egyéb körülmények figyelembevétele céljából.

| (17) | Az Európai Szabványügyi Bizottságot (CEN) és az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottságot (Cenelec) ismerik el olyan illetékes szervezetekként, amelyek a Bizottság és a két testület által 2003. március 28-án aláírt általános együttműködési iránymutatásoknak (7) megfelelően harmonizált szabványokat fogadhatnak el. |
| --- | --- |

(17)

Az Európai Szabványügyi Bizottságot (CEN) és az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottságot (Cenelec) ismerik el olyan illetékes szervezetekként, amelyek a Bizottság és a két testület által 2003. március 28-án aláírt általános együttműködési iránymutatásoknak (7) megfelelően harmonizált szabványokat fogadhatnak el.

| (18) | Ezeknek a harmonizált szabványoknak tartalmazniuk kell azokat a megfelelő eszközöket, amelyekre az építési termékek fő jellemzőinek vonatkozásában történő teljesítmény harmonizált értékelésekor van szükség. A harmonizált szabványokat a Bizottság által elfogadott megbízások alapján és a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) 6. cikkének megfelelően kell kidolgozni, és ezeknek ki kell térniük az építési termékek releváns családjaira.
  A Bizottságnak intézkedéseket kell tennie a harmonizált szabványok alá tartozó termékkör bővítése érdekében. |
| --- | --- |

(18)

Ezeknek a harmonizált szabványoknak tartalmazniuk kell azokat a megfelelő eszközöket, amelyekre az építési termékek fő jellemzőinek vonatkozásában történő teljesítmény harmonizált értékelésekor van szükség. A harmonizált szabványokat a Bizottság által elfogadott megbízások alapján és a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) 6. cikkének megfelelően kell kidolgozni, és ezeknek ki kell térniük az építési termékek releváns családjaira.
  A Bizottságnak intézkedéseket kell tennie a harmonizált szabványok alá tartozó termékkör bővítése érdekében.

| (19) | Elengedhetetlen, hogy az építési termékek tervezésében, gyártásában és alkalmazásában érintett fő szakmák képviseleti szervei részt vegyenek az európai műszaki szervek munkájában, ezáltal biztosítva, hogy azok tisztességes és átlátható módon működnek, valamint garantálják a piac hatékonyságát. |
| --- | --- |

(19)

Elengedhetetlen, hogy az építési termékek tervezésében, gyártásában és alkalmazásában érintett fő szakmák képviseleti szervei részt vegyenek az európai műszaki szervek munkájában, ezáltal biztosítva, hogy azok tisztességes és átlátható módon működnek, valamint garantálják a piac hatékonyságát.

| (20) | A gyártó által nyújtott tájékoztatás érthetősége érdekében a teljesítménynyilatkozatot annak a tagállamnak a hivatalos nyelvén vagy hivatalos nyelvei egyikén kell kiállítani, ahol a terméket forgalomba helyezték. Ha az érintett tagállamnak több hivatalos nyelve van, a teljesítménynyilatkozat nyelvének kiválasztásakor ki kell kérni a címzett hozzájárulását. |
| --- | --- |

(20)

A gyártó által nyújtott tájékoztatás érthetősége érdekében a teljesítménynyilatkozatot annak a tagállamnak a hivatalos nyelvén vagy hivatalos nyelvei egyikén kell kiállítani, ahol a terméket forgalomba helyezték. Ha az érintett tagállamnak több hivatalos nyelve van, a teljesítménynyilatkozat nyelvének kiválasztásakor ki kell kérni a címzett hozzájárulását.

| (21) | Egyszerűsíteni kell azokat az eljárásokat, amelyeket a 89/106/EGK irányelv szerint a harmonizált szabványok által nem szabályozott építési termékek fő jellemzőinek vonatkozásában történő teljesítmény értékelésekor használnak, hogy azok átláthatóbbá váljanak, és az építési termékek gyártóinak csökkenjenek a költségei. |
| --- | --- |

(21)

Egyszerűsíteni kell azokat az eljárásokat, amelyeket a 89/106/EGK irányelv szerint a harmonizált szabványok által nem szabályozott építési termékek fő jellemzőinek vonatkozásában történő teljesítmény értékelésekor használnak, hogy azok átláthatóbbá váljanak, és az építési termékek gyártóinak csökkenjenek a költségei.

| (22) | Annak érdekében, hogy az építési termékek gyártói és importőrei a harmonizált szabványok által nem
  teljes körűen vagy egyáltalán nem
  szabályozott építési termékek teljesítményéről nyilatkozatot állíthassanak ki, európai műszaki értékelésről szükséges rendelkezni.
  ▐ |
| --- | --- |

(22)

Annak érdekében, hogy az építési termékek gyártói és importőrei a harmonizált szabványok által nem
  teljes körűen vagy egyáltalán nem
  szabályozott építési termékek teljesítményéről nyilatkozatot állíthassanak ki, európai műszaki értékelésről szükséges rendelkezni.

▐

| (23) | Az építési termékek gyártói és importőrei számára lehetővé kell tenni, hogy termékeiken a 89/106/EGK irányelvvel bevezetett európai műszaki engedélyre vonatkozó iránymutatások alapján európai műszaki értékelések végzését kérhessék. Ezért biztosítani kell, hogy ezek az iránymutatások mint európai értékelési dokumentumok továbbra is érvényben legyenek. |
| --- | --- |

(23)

Az építési termékek gyártói és importőrei számára lehetővé kell tenni, hogy termékeiken a 89/106/EGK irányelvvel bevezetett európai műszaki engedélyre vonatkozó iránymutatások alapján európai műszaki értékelések végzését kérhessék. Ezért biztosítani kell, hogy ezek az iránymutatások mint európai értékelési dokumentumok továbbra is érvényben legyenek.

| (24) | Az európai értékelési dokumentumok kidolgozásával és az európai műszaki értékelések kiadásával a tagállamok által a műszaki értékelés végzésére kijelölt szerveket kell megbízni. Annak érdekében, hogy a műszaki értékelést végző szervek valóban rendelkezzenek az ezeknek a feladatoknak az elvégzéséhez szükséges kompetenciákkal, kijelölésük kritériumait közösségi szinten kell megállapítani. Ezért elő kell írni azt is, hogy a műszaki értékelést végző szerveket más tagállamok műszaki értékelést végző szervei rendszeresen értékeljék. |
| --- | --- |

(24)

Az európai értékelési dokumentumok kidolgozásával és az európai műszaki értékelések kiadásával a tagállamok által a műszaki értékelés végzésére kijelölt szerveket kell megbízni. Annak érdekében, hogy a műszaki értékelést végző szervek valóban rendelkezzenek az ezeknek a feladatoknak az elvégzéséhez szükséges kompetenciákkal, kijelölésük kritériumait közösségi szinten kell megállapítani. Ezért elő kell írni azt is, hogy a műszaki értékelést végző szerveket más tagállamok műszaki értékelést végző szervei rendszeresen értékeljék.

| (25) | A műszaki értékelést végző szerveknek létre kell hozniuk egy szervezetet, amely az európai értékelési
  dokumentumok
  kidolgozásának és az európai műszaki értékelések kiadásának eljárásait koordinálja
  , és biztosítja azok átláthatóságát. Meg kellene bizonyosodni nevezetesen a gyártó megfelelő tájékoztatásáról, és adott esetben arról, hogy a műszaki értékelést végző szervek által létrehozott munkacsoportok megszervezik egy független tudományos szakértő és/vagy az említett gyártó által kijelölt szakmai szervezet meghallgatását. |
| --- | --- |

(25)

A műszaki értékelést végző szerveknek létre kell hozniuk egy szervezetet, amely az európai értékelési
  dokumentumok
  kidolgozásának és az európai műszaki értékelések kiadásának eljárásait koordinálja
  , és biztosítja azok átláthatóságát. Meg kellene bizonyosodni nevezetesen a gyártó megfelelő tájékoztatásáról, és adott esetben arról, hogy a műszaki értékelést végző szervek által létrehozott munkacsoportok megszervezik egy független tudományos szakértő és/vagy az említett gyártó által kijelölt szakmai szervezet meghallgatását.

| (26) | A fő jellemzők között meg kell különböztetni azokat, amelyekre vonatkozólag a minimumkövetelményeket a Bizottság teljesítményszintek vagy -osztályok formájában rögzítette a megfelelő komitológiai eljárás keretében, és amelyeket az építési termék forgalomba hozatalának helyétől függetlenül alkalmaznak. |
| --- | --- |

(26)

A fő jellemzők között meg kell különböztetni azokat, amelyekre vonatkozólag a minimumkövetelményeket a Bizottság teljesítményszintek vagy -osztályok formájában rögzítette a megfelelő komitológiai eljárás keretében, és amelyeket az építési termék forgalomba hozatalának helyétől függetlenül alkalmaznak.

| (27) | Azokhoz az építési termékekhez, amelyeket harmonizált szabványok szabályoznak, vagy amelyek tekintetében európai műszaki értékelést adtak ki, forgalomba hozatalukkor – az idevágó harmonizált műszaki specifikációknak megfelelően – teljesítményről szóló nyilatkozatot kell mellékelni a fő termékjellemzők viszonylatában.
  ▐ |
| --- | --- |

(27)

Azokhoz az építési termékekhez, amelyeket harmonizált szabványok szabályoznak, vagy amelyek tekintetében európai műszaki értékelést adtak ki, forgalomba hozatalukkor – az idevágó harmonizált műszaki specifikációknak megfelelően – teljesítményről szóló nyilatkozatot kell mellékelni a fő termékjellemzők viszonylatában.

▐

| (28) | A kkv-k, különösen a mikrovállalkozások anyagi terheinek könnyítése érdekében egyszerűsített eljárásokról kell rendelkezni a teljesítménynyilatkozatok kiállítása tekintetében. |
| --- | --- |

(28)

A kkv-k, különösen a mikrovállalkozások anyagi terheinek könnyítése érdekében egyszerűsített eljárásokról kell rendelkezni a teljesítménynyilatkozatok kiállítása tekintetében.

| (29) | A pontos és megbízható teljesítménynyilatkozatok érdekében az építési termékek teljesítményét értékelni, az üzemben folyó gyártást pedig ellenőrizni kell – egy olyan megfelelő rendszer szerint, amely arra szolgál, hogy az építési termékek teljesítményállandóságát értékelje és ellenőrizze. |
| --- | --- |

(29)

A pontos és megbízható teljesítménynyilatkozatok érdekében az építési termékek teljesítményét értékelni, az üzemben folyó gyártást pedig ellenőrizni kell – egy olyan megfelelő rendszer szerint, amely arra szolgál, hogy az építési termékek teljesítményállandóságát értékelje és ellenőrizze.

| (30) | Tekintettel az építési termékek különleges voltára és az értékelési rendszerükre fektetett külön hangsúlyra, a 768/2008/EK határozatban előírt megfelelőségértékelési eljárások és az ugyanebben a határozatban leírt modulok nem alkalmazandók ezekre a termékekre. Ezért külön módszereket kell kidolgozni az építési termékek teljesítményállandóságának értékelésére és ellenőrzésére a termékek fő jellemzőinek tekintetében. |
| --- | --- |

(30)

Tekintettel az építési termékek különleges voltára és az értékelési rendszerükre fektetett külön hangsúlyra, a 768/2008/EK határozatban előírt megfelelőségértékelési eljárások és az ugyanebben a határozatban leírt modulok nem alkalmazandók ezekre a termékekre. Ezért külön módszereket kell kidolgozni az építési termékek teljesítményállandóságának értékelésére és ellenőrzésére a termékek fő jellemzőinek tekintetében.

| (31) | Mivel a CE-jelölés az építési termékek tekintetében a 765/2008/EK rendeletben leírt általános elvekkel összehasonlítva eltérő jelentéssel bír, külön rendelkezéseket kell bevezetni annak érdekében, hogy egyértelművé váljon, hogy kötelező a CE-jelölés elhelyezése, és milyen következményekkel jár a CE-jelölés használata. |
| --- | --- |

(31)

Mivel a CE-jelölés az építési termékek tekintetében a 765/2008/EK rendeletben leírt általános elvekkel összehasonlítva eltérő jelentéssel bír, külön rendelkezéseket kell bevezetni annak érdekében, hogy egyértelművé váljon, hogy kötelező a CE-jelölés elhelyezése, és milyen következményekkel jár a CE-jelölés használata.

| (32) | Azáltal, hogy a gyártó
  , a meghatalmazott képviselő vagy az importőr
  elhelyezi vagy elhelyezteti a CE-jelölést az építési terméken, felelősséget vállal azért, hogy az adott termék megfelel a teljesítménynyilatkozatban foglaltaknak. |
| --- | --- |

(32)

Azáltal, hogy a gyártó
  , a meghatalmazott képviselő vagy az importőr
  elhelyezi vagy elhelyezteti a CE-jelölést az építési terméken, felelősséget vállal azért, hogy az adott termék megfelel a teljesítménynyilatkozatban foglaltaknak.

| (33) | A CE-jelölést minden olyan építési terméken el kell helyezni, amelyek tekintetében a gyártó e rendelet szerint teljesítménynyilatkozatot állított ki. ▐ |
| --- | --- |

(33)

A CE-jelölést minden olyan építési terméken el kell helyezni, amelyek tekintetében a gyártó e rendelet szerint teljesítménynyilatkozatot állított ki. ▐

| (34) | A CE-jelölésnek
  kellene a termék
  egyetlen
  megfelelőségi jelölésének
  lennie, amely tanúsítja, hogy az építési termék megfelel a teljesítménynyilatkozatnak és az alkalmazandó
  közösségi harmonizációs jogszabályok előírásainak. Mindazonáltal más jelölések is alkalmazhatók
  , amennyiben
  hozzájárulnak az építési termékek felhasználói védelmének javításához és közösségi harmonizációs jogszabályok nem rendelkeznek róluk
  . |
| --- | --- |

(34)

A CE-jelölésnek
  kellene a termék
  egyetlen
  megfelelőségi jelölésének
  lennie, amely tanúsítja, hogy az építési termék megfelel a teljesítménynyilatkozatnak és az alkalmazandó
  közösségi harmonizációs jogszabályok előírásainak. Mindazonáltal más jelölések is alkalmazhatók
  , amennyiben
  hozzájárulnak az építési termékek felhasználói védelmének javításához és közösségi harmonizációs jogszabályok nem rendelkeznek róluk
  .

| (35) | Az olyan építési termékek szükségtelen vizsgálatát elkerülendő, amelyek teljesítményére vonatkozóan elegendő bizonyíték áll rendelkezésre megbízható előzetes vizsgálatok vagy egyéb meglevő adatok alapján, lehetővé kell tenni a gyártó számára, hogy – a harmonizált műszaki specifikációkban vagy egy bizottsági határozatban megállapított feltételek mellett – vizsgálat nélkül vagy további vizsgálat nélkül nyilatkozhasson egy bizonyos teljesítményszintről vagy -osztályról. |
| --- | --- |

(35)

Az olyan építési termékek szükségtelen vizsgálatát elkerülendő, amelyek teljesítményére vonatkozóan elegendő bizonyíték áll rendelkezésre megbízható előzetes vizsgálatok vagy egyéb meglevő adatok alapján, lehetővé kell tenni a gyártó számára, hogy – a harmonizált műszaki specifikációkban vagy egy bizottsági határozatban megállapított feltételek mellett – vizsgálat nélkül vagy további vizsgálat nélkül nyilatkozhasson egy bizonyos teljesítményszintről vagy -osztályról.

| (36) | A már elvégzett vizsgálatok megismétlését elkerülendő, az építési termék gyártója számára lehetővé kell tenni harmadik fél által kapott vizsgálati eredmények használatát. |
| --- | --- |

(36)

A már elvégzett vizsgálatok megismétlését elkerülendő, az építési termék gyártója számára lehetővé kell tenni harmadik fél által kapott vizsgálati eredmények használatát.

| (37) | Annak érdekében, hogy csökkenjenek a mikrovállalkozásoknak a termékek forgalomba helyezésével kapcsolatos költségei, egyszerűsített eljárásokról kell rendelkezni a teljesítményállandóság értékelése és ellenőrzése tekintetében, amennyiben a forgalmazni kívánt termékek nem járnak számottevő biztonsági kockázattal. |
| --- | --- |

(37)

Annak érdekében, hogy csökkenjenek a mikrovállalkozásoknak a termékek forgalomba helyezésével kapcsolatos költségei, egyszerűsített eljárásokról kell rendelkezni a teljesítményállandóság értékelése és ellenőrzése tekintetében, amennyiben a forgalmazni kívánt termékek nem járnak számottevő biztonsági kockázattal.

| (38) | A hatékony piacfelügyelet és a magas szintű fogyasztóvédelem biztosítása érdekében fontos, hogy az egyszerűsített eljárások, amelyek lehetővé teszik, hogy vizsgálat vagy további vizsgálat nélkül lehessen nyilatkozni egy bizonyos teljesítményszintről vagy -osztályról, ne vonatkozzanak azokra az importőrökre, akik saját nevük vagy márkajelzésük alatt hoznak forgalomba terméket, illetve akik egy már forgalomban lévő építési terméket oly módon módosítanak, hogy az érintheti a bejelentett teljesítménynek való megfelelést. Ez a rendelkezés a megbízható előzetes vizsgálatok vagy egyéb meglevő adatok használatát és harmadik felek által kapott vizsgálati eredmények használatát érinti. Érinti továbbá a mikrovállalkozásokra vonatkozó egyszerűsített eljárást is. |
| --- | --- |

(38)

A hatékony piacfelügyelet és a magas szintű fogyasztóvédelem biztosítása érdekében fontos, hogy az egyszerűsített eljárások, amelyek lehetővé teszik, hogy vizsgálat vagy további vizsgálat nélkül lehessen nyilatkozni egy bizonyos teljesítményszintről vagy -osztályról, ne vonatkozzanak azokra az importőrökre, akik saját nevük vagy márkajelzésük alatt hoznak forgalomba terméket, illetve akik egy már forgalomban lévő építési terméket oly módon módosítanak, hogy az érintheti a bejelentett teljesítménynek való megfelelést. Ez a rendelkezés a megbízható előzetes vizsgálatok vagy egyéb meglevő adatok használatát és harmadik felek által kapott vizsgálati eredmények használatát érinti. Érinti továbbá a mikrovállalkozásokra vonatkozó egyszerűsített eljárást is.

| (39) | Az egyedi tervezésű és gyártású építési termékek tekintetében – amennyiben bizonyítani lehet, hogy a forgalomba helyezett termék megfelel az alkalmazandó jogszabályi rendelkezéseknek – lehetővé kell tenni a gyártó számára, hogy a teljesítményállandóság értékelésére és ellenőrzésére egyszerűsített eljárásokat használjon. |
| --- | --- |

(39)

Az egyedi tervezésű és gyártású építési termékek tekintetében – amennyiben bizonyítani lehet, hogy a forgalomba helyezett termék megfelel az alkalmazandó jogszabályi rendelkezéseknek – lehetővé kell tenni a gyártó számára, hogy a teljesítményállandóság értékelésére és ellenőrzésére egyszerűsített eljárásokat használjon.

| (40) | Fontos, hogy a nemzeti műszaki előírások hozzáférhetők legyenek, annak érdekében, hogy a vállalatok, különösen a kkv-k, megbízható és pontos információt kapjanak az abban a tagállamban hatályos joganyagról, ahol termékeiket forgalmazni kívánják. Ezért az egyes nemzeti műszaki szabályoknak a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott termékekre történő alkalmazására vonatkozó eljárások megállapításáról és a 3052/95/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 764/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) által létrehozott termékügyi kapcsolattartó pontok feladata, hogy az építési termékek egyes típusainak beépítésére, összeszerelésére vagy üzembe helyezése vonatkozó szabályokról is tájékoztatást adjanak.
  Ezenkívül tájékoztatást kell tudniuk adni minden gyártó számára a rendelkezésre álló fellebbezési eljárásokra, különösen az értékelés következményeként hozott döntések elleni megfelelő fellebbezési eljárásokra vonatkozó összes információról abban az esetben, ha egy vagy több termék CE-jelöléshez való hozzáférésének feltételei vitatottak. |
| --- | --- |

(40)

Fontos, hogy a nemzeti műszaki előírások hozzáférhetők legyenek, annak érdekében, hogy a vállalatok, különösen a kkv-k, megbízható és pontos információt kapjanak az abban a tagállamban hatályos joganyagról, ahol termékeiket forgalmazni kívánják. Ezért az egyes nemzeti műszaki szabályoknak a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott termékekre történő alkalmazására vonatkozó eljárások megállapításáról és a 3052/95/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 764/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) által létrehozott termékügyi kapcsolattartó pontok feladata, hogy az építési termékek egyes típusainak beépítésére, összeszerelésére vagy üzembe helyezése vonatkozó szabályokról is tájékoztatást adjanak.
  Ezenkívül tájékoztatást kell tudniuk adni minden gyártó számára a rendelkezésre álló fellebbezési eljárásokra, különösen az értékelés következményeként hozott döntések elleni megfelelő fellebbezési eljárásokra vonatkozó összes információról abban az esetben, ha egy vagy több termék CE-jelöléshez való hozzáférésének feltételei vitatottak.

| (41) | A közösségi harmonizációs jogszabályok egyenértékű és következetes érvényesítése céljából a tagállamoknak hatékony piacfelügyeletet kell fenntartaniuk. A termékek forgalmazása tekintetében az akkreditációs és piacfelügyeleti előírások megállapításáról szóló 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet meghatározza a piacfelügyelet működésének alapvető feltételeit. |
| --- | --- |

(41)

A közösségi harmonizációs jogszabályok egyenértékű és következetes érvényesítése céljából a tagállamoknak hatékony piacfelügyeletet kell fenntartaniuk. A termékek forgalmazása tekintetében az akkreditációs és piacfelügyeleti előírások megállapításáról szóló 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet meghatározza a piacfelügyelet működésének alapvető feltételeit.

| (42) | A tagállamoknak a saját területükön a biztonsággal, egészséggel és az építményekre vonatkozó alapvető követelmények közé tartozó további szempontokkal kapcsolatos felelősségét védzáradékban kell rögzíteni, amely megfelelő védőintézkedésekről gondoskodik. |
| --- | --- |

(42)

A tagállamoknak a saját területükön a biztonsággal, egészséggel és az építményekre vonatkozó alapvető követelmények közé tartozó további szempontokkal kapcsolatos felelősségét védzáradékban kell rögzíteni, amely megfelelő védőintézkedésekről gondoskodik.

| (43) | Mivel biztosítani kell, hogy az építési termékek teljesítményállandóságát értékelő és ellenőrző szervek a Közösség egész területén azonos szintű munkát végezzenek, és mivel az összes ilyen szervnek megegyező szinten és a tisztességes verseny feltételei mellett kell végeznie a munkáját, követelményeket kell meghatározni azon teljesítményértékelést végző szervek számára, amelyek azt kívánják, hogy e rendelet alkalmazásában bejelentsék őket. Az ezekről a szervekről szóló megfelelő információk hozzáférhetőségéről és a szervek figyelemmel kíséréséről is rendelkezni kell. |
| --- | --- |

(43)

Mivel biztosítani kell, hogy az építési termékek teljesítményállandóságát értékelő és ellenőrző szervek a Közösség egész területén azonos szintű munkát végezzenek, és mivel az összes ilyen szervnek megegyező szinten és a tisztességes verseny feltételei mellett kell végeznie a munkáját, követelményeket kell meghatározni azon teljesítményértékelést végző szervek számára, amelyek azt kívánják, hogy e rendelet alkalmazásában bejelentsék őket. Az ezekről a szervekről szóló megfelelő információk hozzáférhetőségéről és a szervek figyelemmel kíséréséről is rendelkezni kell.

| (44) | Annak érdekében, hogy az építési termékek teljesítményállandóságát egységes minőségi színvonalon értékeljék és ellenőrizzék, követelményeket kell meghatározni azon hatóságok tekintetében is, akik az ezen feladatokat végrehajtó szerveket bejelentik a Bizottságnak és a tagállamoknak. |
| --- | --- |

(44)

Annak érdekében, hogy az építési termékek teljesítményállandóságát egységes minőségi színvonalon értékeljék és ellenőrizzék, követelményeket kell meghatározni azon hatóságok tekintetében is, akik az ezen feladatokat végrehajtó szerveket bejelentik a Bizottságnak és a tagállamoknak.

| (45) | Mivel a tagállamok a javasolt fellépés célját – nevezetesen az építési termékek belső piacának megfelelő működését az építési termékek teljesítményét leíró harmonizált műszaki specifikációk útján – nem tudják kellő mértékben megvalósítani, és ezért ez a cél a tervezett intézkedés terjedelme és hatása miatt közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elve szerint intézkedéseket fogadhat el. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(45)

Mivel a tagállamok a javasolt fellépés célját – nevezetesen az építési termékek belső piacának megfelelő működését az építési termékek teljesítményét leíró harmonizált műszaki specifikációk útján – nem tudják kellő mértékben megvalósítani, és ezért ez a cél a tervezett intézkedés terjedelme és hatása miatt közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elve szerint intézkedéseket fogadhat el. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

| (46) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (10) megfelelően kell elfogadni. |
| --- | --- |

(46)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (10) megfelelően kell elfogadni.

| (47) | A Bizottságot különösen a következőkre kell felhatalmazni: a teljesítménynyilatkozat online közzétételére vonatkozó feltételek megállapítása; annak az időtartamnak a meghatározása, ameddig a gyártóknak, az importőröknek és a forgalmazóknak a műszaki dokumentációt és a teljesítménynyilatkozatot meg kell őrizniük rendelkezésre bocsátás céljából; teljesítményosztályok megállapítása az építési termékek fő jellemzői vonatkozásában; a teljesítmény értékelésére és a bejelentett teljesítmény állandóságának ellenőrzésére szolgáló rendszer kidolgozása, amelyet egy adott építési termék vagy termékcsalád tekintetében alkalmaznak; az európai műszaki értékelés formájának megállapítása; a műszaki értékelést végző szervek értékelésére szolgáló eljárások kidolgozása és az I–VI. mellékletek módosítása. Mivel az említett intézkedések általános hatályúak, és céljuk ezen rendelet nem lényegi elemeinek módosítása, többek között a rendelet új, nem lényegi elemekkel történő kiegészítése útján, ezeket az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottságot különösen a következőkre kell felhatalmazni: a teljesítménynyilatkozat online közzétételére vonatkozó feltételek megállapítása; annak az időtartamnak a meghatározása, ameddig a gyártóknak, az importőröknek és a forgalmazóknak a műszaki dokumentációt és a teljesítménynyilatkozatot meg kell őrizniük rendelkezésre bocsátás céljából; teljesítményosztályok megállapítása az építési termékek fő jellemzői vonatkozásában; a teljesítmény értékelésére és a bejelentett teljesítmény állandóságának ellenőrzésére szolgáló rendszer kidolgozása, amelyet egy adott építési termék vagy termékcsalád tekintetében alkalmaznak; az európai műszaki értékelés formájának megállapítása; a műszaki értékelést végző szervek értékelésére szolgáló eljárások kidolgozása és az I–VI. mellékletek módosítása. Mivel az említett intézkedések általános hatályúak, és céljuk ezen rendelet nem lényegi elemeinek módosítása, többek között a rendelet új, nem lényegi elemekkel történő kiegészítése útján, ezeket az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni.

| (48) | Figyelembe kell venni a harmonizált európai szabvány meghatározására vonatkozó meglévő megbízásokat. A CEN-t felszólítják, hogy dolgozza ki a „A természeti erőforrások fenntartható használata” című, az építményekre vonatkozó 7. alapvető követelmény tisztázására szolgáló szabványokat. |
| --- | --- |

(48)

Figyelembe kell venni a harmonizált európai szabvány meghatározására vonatkozó meglévő megbízásokat. A CEN-t felszólítják, hogy dolgozza ki a „A természeti erőforrások fenntartható használata” című, az építményekre vonatkozó 7. alapvető követelmény tisztázására szolgáló szabványokat.

| (49) | A 7. alapvető követelménynek figyelembe kell vennie az építmények, a felhasznált anyagok és részek bontás utáni újrahasznosíthatóságát, az építmények tartósságát, valamint az építményekben a környezetbarát nyersanyagok és másodlagos nyersanyagok használatát. |
| --- | --- |

(49)

A 7. alapvető követelménynek figyelembe kell vennie az építmények, a felhasznált anyagok és részek bontás utáni újrahasznosíthatóságát, az építmények tartósságát, valamint az építményekben a környezetbarát nyersanyagok és másodlagos nyersanyagok használatát.

| (50) | Mivel az ezen rendelet megfelelő működését szolgáló keret létrehozása időt igényel, a rendelet alkalmazását el kell halasztani; kivételt képeznek ez alól a műszaki értékelést végző szervek, a bejelentő hatóságok és a bejelentett szervek kijelölésére, valamint a műszaki értékelést végző szervek szervezetének létrehozására és az állandó bizottság megalapítására vonatkozó rendelkezések. |
| --- | --- |

(50)

Mivel az ezen rendelet megfelelő működését szolgáló keret létrehozása időt igényel, a rendelet alkalmazását el kell halasztani; kivételt képeznek ez alól a műszaki értékelést végző szervek, a bejelentő hatóságok és a bejelentett szervek kijelölésére, valamint a műszaki értékelést végző szervek szervezetének létrehozására és az állandó bizottság megalapítására vonatkozó rendelkezések.

| (51) | A Bizottságnak és a tagállamoknak az érintettekkel együttműködve információs kampányokat kell kezdeményezniük az építőipari szektor, különösen a gazdasági szereplők és a felhasználók tájékoztatása céljából a közös műszaki nyelv bevezetését, az egyes gazdasági szereplők közti felelősség-megosztást, az építési termékek CE-jelöléssel való ellátását, valamint az építményekre vonatkozó alapvető követelmények, illetve a teljesítményállandósági értékelési és ellenőrzési rendszerek felülvizsgálatát illetően. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottságnak és a tagállamoknak az érintettekkel együttműködve információs kampányokat kell kezdeményezniük az építőipari szektor, különösen a gazdasági szereplők és a felhasználók tájékoztatása céljából a közös műszaki nyelv bevezetését, az egyes gazdasági szereplők közti felelősség-megosztást, az építési termékek CE-jelöléssel való ellátását, valamint az építményekre vonatkozó alapvető követelmények, illetve a teljesítményállandósági értékelési és ellenőrzési rendszerek felülvizsgálatát illetően.

| (52) | A Bizottságnak e rendelet hatályba lépését követő egy éven belül javaslatot kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az európai szabványosítási rendszer felülvizsgálatára vonatkozóan a teljes rendszer átláthatóságának növelése céljából, elsősorban azért, hogy biztosított legyen az érintettek kiegyensúlyozott képviselete az európai szabványosítási szervezetek műszaki bizottságaiban, valamint az érdekütközések elkerülése céljából. Ezzel egyidejűleg intézkedéseket kell hozni az európai szabványok elfogadásának és az Európai Unió hivatalos nyelveire történő lefordításuk felgyorsítására, illetve főleg a kis- és középvállalkozásoknak szánt iránymutatások fordításának felgyorsítására, |
| --- | --- |

(52)

A Bizottságnak e rendelet hatályba lépését követő egy éven belül javaslatot kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az európai szabványosítási rendszer felülvizsgálatára vonatkozóan a teljes rendszer átláthatóságának növelése céljából, elsősorban azért, hogy biztosított legyen az érintettek kiegyensúlyozott képviselete az európai szabványosítási szervezetek műszaki bizottságaiban, valamint az érdekütközések elkerülése céljából. Ezzel egyidejűleg intézkedéseket kell hozni az európai szabványok elfogadásának és az Európai Unió hivatalos nyelveire történő lefordításuk felgyorsítására, illetve főleg a kis- és középvállalkozásoknak szánt iránymutatások fordításának felgyorsítására,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

Általános rendelkezések

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet
  megállapítja az építési termékek forgalomba hozatalának feltételeit azáltal, hogy
  szabályokat határoz meg az építési termékek teljesítményének fő jellemzői tekintetében történő kifejezésével és a CE-jelölés építési termékeken történő használatával kapcsolatban.

2. cikk

Meghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „építési termék”: olyan termék vagy termékegyüttes, amelyet azért állítottak elő és helyeztek forgalomba, hogy tartósan építményekbe vagy építmények részeibe építsék be, így a termék leszerelése csökkenti az építmény teljesítményét, leszerelése vagy más termékkel történő helyettesítése pedig építkezési művelettel jár; |
| --- | --- |

1.

„építési termék”: olyan termék vagy termékegyüttes, amelyet azért állítottak elő és helyeztek forgalomba, hogy tartósan építményekbe vagy építmények részeibe építsék be, így a termék leszerelése csökkenti az építmény teljesítményét, leszerelése vagy más termékkel történő helyettesítése pedig építkezési művelettel jár;

| 2. | „termék, amelyre nem, vagy nem teljes mértékben vonatkozik harmonizált szabvány”: olyan építőipari termék, amelynek alapvető tulajdonságai és teljesítménye nem értékelhető teljes mértékben egy létező harmonizált szabvány alapján, mivel többek között:










  a) | a termék nem tartozik bele egyik létező harmonizált szabványba sem; |
| --- | --- | --- |

2.

„termék, amelyre nem, vagy nem teljes mértékben vonatkozik harmonizált szabvány”: olyan építőipari termék, amelynek alapvető tulajdonságai és teljesítménye nem értékelhető teljes mértékben egy létező harmonizált szabvány alapján, mivel többek között:

a)

a termék nem tartozik bele egyik létező harmonizált szabványba sem;

| b) | a termék nem felel meg e harmonizált szabványokban meghatározott egy vagy több tulajdonságnak; |
| --- | --- |

b)

a termék nem felel meg e harmonizált szabványokban meghatározott egy vagy több tulajdonságnak;

| c) | a termék egy vagy több alapvető tulajdonságát nem fedi le megfelelőképp semmilyen harmonizált szabvány; vagy |
| --- | --- |

c)

a termék egy vagy több alapvető tulajdonságát nem fedi le megfelelőképp semmilyen harmonizált szabvány; vagy

| d) | a termék teljesítményének vizsgálatához szükséges egy vagy több tesztmódszer hiányzik, vagy nem alkalmazható. |
| --- | --- |

d)

a termék teljesítményének vizsgálatához szükséges egy vagy több tesztmódszer hiányzik, vagy nem alkalmazható.

| 3. | „építmény”: mind a magas-, mind a mélyépítési építmények; |
| --- | --- |

3.

„építmény”: mind a magas-, mind a mélyépítési építmények;

| 4. | „fő jellemzők”: az építési termék azon jellemzői, amelyek az építményekre vonatkozó alapvető
  , az I. mellékletben felsorolt
  követelményekkel függnek össze
  . A harmonizált műszaki specifikációkban felsorolt fő jellemzők tekintetében különbséget kell tenni az alábbiak között:










  a) | azok a jellemzők, amelyek a gyártó vagy az importőr által tervezett forgalomba hozatal helyén már léteznek; |
| --- | --- | --- |

4.

„fő jellemzők”: az építési termék azon jellemzői, amelyek az építményekre vonatkozó alapvető
  , az I. mellékletben felsorolt
  követelményekkel függnek össze
  . A harmonizált műszaki specifikációkban felsorolt fő jellemzők tekintetében különbséget kell tenni az alábbiak között:

a)

azok a jellemzők, amelyek a gyártó vagy az importőr által tervezett forgalomba hozatal helyén már léteznek;

| b) | az építési termék forgalomba hozatalának helyétől függetlenül bejelentendő jellemzők, amelyek esetében a minimumkövetelményeket a V. melléklet 1. táblázatában meghatározott termékcsaládonként, valamint az európai szabványügyi szervek által meghatározott alkalmazási típusonként állapítják meg a teljesítményszintekre és teljesítményi osztályokra vonatkozólag, a Bizottság és az építésügyi állandó bizottság egyetértésével. |
| --- | --- |

b)

az építési termék forgalomba hozatalának helyétől függetlenül bejelentendő jellemzők, amelyek esetében a minimumkövetelményeket a V. melléklet 1. táblázatában meghatározott termékcsaládonként, valamint az európai szabványügyi szervek által meghatározott alkalmazási típusonként állapítják meg a teljesítményszintekre és teljesítményi osztályokra vonatkozólag, a Bizottság és az építésügyi állandó bizottság egyetértésével.

| 5. | „építési termék teljesítménye”: az egyedi fő jellemzőket érintő teljesítmény, amelyet érték, szint, osztály vagy küszöbérték alkalmazásával, illetve egyéni leírással fejeznek ki; |
| --- | --- |

5.

„építési termék teljesítménye”: az egyedi fő jellemzőket érintő teljesítmény, amelyet érték, szint, osztály vagy küszöbérték alkalmazásával, illetve egyéni leírással fejeznek ki;

| 6. | „küszöbszint”: egy termék teljesítményének minimumértéke. A küszöbszint lehet műszaki vagy szabályozási természetű, és alkalmazható lehet egyetlen jellemzőre, illetve állhat több jellemző halmazából; |
| --- | --- |

6.

„küszöbszint”: egy termék teljesítményének minimumértéke. A küszöbszint lehet műszaki vagy szabályozási természetű, és alkalmazható lehet egyetlen jellemzőre, illetve állhat több jellemző halmazából;

| 7. | „osztály”: egy minimális és maximális teljesítményérték által behatárolt termék teljesítményének tartománya. Az osztály alkalmazható lehet egyetlen jellemzőre, illetve állhat több jellemző halmazából; |
| --- | --- |

7.

„osztály”: egy minimális és maximális teljesítményérték által behatárolt termék teljesítményének tartománya. Az osztály alkalmazható lehet egyetlen jellemzőre, illetve állhat több jellemző halmazából;

| 8. | „harmonizált műszaki specifikációk”: harmonizált szabványok és európai értékelési dokumentumok; |
| --- | --- |

8.

„harmonizált műszaki specifikációk”: harmonizált szabványok és európai értékelési dokumentumok;

| 9. | „európai műszaki értékelés”: valamely európai értékelési dokumentumon alapuló, harmonizált szabvány által nem, vagy nem teljesen lefedett építőipari termékre vonatkozó értékelés; |
| --- | --- |

9.

„európai műszaki értékelés”: valamely európai értékelési dokumentumon alapuló, harmonizált szabvány által nem, vagy nem teljesen lefedett építőipari termékre vonatkozó értékelés;

| 10. | „harmonizált szabvány”: a 98/34/EK irányelv I. mellékletében felsorolt valamelyik európai szabványügyi testület által a Bizottság ugyanezen irányelv 6. cikkének megfelelően kiadott felkérése alapján elfogadott szabvány; |
| --- | --- |

10.

„harmonizált szabvány”: a 98/34/EK irányelv I. mellékletében felsorolt valamelyik európai szabványügyi testület által a Bizottság ugyanezen irányelv 6. cikkének megfelelően kiadott felkérése alapján elfogadott szabvány;

| 11. | „európai értékelési dokumentum”: a műszaki értékelést végző szervek szervezete által
  az európai műszaki értékelés kibocsátása érdekében olyan termékkel kapcsolatban elfogadott dokumentum, amelyet nem szabályoz teljes mértékben harmonizált szabvány; |
| --- | --- |

11.

„európai értékelési dokumentum”: a műszaki értékelést végző szervek szervezete által
  az európai műszaki értékelés kibocsátása érdekében olyan termékkel kapcsolatban elfogadott dokumentum, amelyet nem szabályoz teljes mértékben harmonizált szabvány;

| 12. | „gazdasági szereplő”: a gyártó, az importőr, a forgalmazó és a meghatalmazott képviselő; |
| --- | --- |

12.

„gazdasági szereplő”: a gyártó, az importőr, a forgalmazó és a meghatalmazott képviselő;

| 13. | „gyártó”: minden olyan természetes vagy jogi személy, aki saját nevében vagy védjegye alatt építési terméket gyárt, illetve gyártat, valamint
  e termékeket forgalmazza
  ; |
| --- | --- |

13.

„gyártó”: minden olyan természetes vagy jogi személy, aki saját nevében vagy védjegye alatt építési terméket gyárt, illetve gyártat, valamint
  e termékeket forgalmazza
  ;

| 14. | „importőr”: az a Közösségben letelepedett természetes vagy jogi személy, aki egy harmadik országból származó építési terméket a közösségi piacon forgalomba hoz; |
| --- | --- |

14.

„importőr”: az a Közösségben letelepedett természetes vagy jogi személy, aki egy harmadik országból származó építési terméket a közösségi piacon forgalomba hoz;

| 15. | „forgalmazó”: az a gyártótól vagy importőrtől eltérő, természetes vagy jogi személy az ellátási láncban, aki a piacon hozzáférhetővé teszi az építési terméket; |
| --- | --- |

15.

„forgalmazó”: az a gyártótól vagy importőrtől eltérő, természetes vagy jogi személy az ellátási láncban, aki a piacon hozzáférhetővé teszi az építési terméket;

| 16. | „meghatalmazott képviselő”: az a Közösségben letelepedett természetes vagy jogi személy, aki megbízást kapott a gyártótól, hogy bizonyos feladatokat végezzen el a nevében; |
| --- | --- |

16.

„meghatalmazott képviselő”: az a Közösségben letelepedett természetes vagy jogi személy, aki megbízást kapott a gyártótól, hogy bizonyos feladatokat végezzen el a nevében;

| 17. | „piaci hozzáférhetőség biztosítása”: építési termékek kereskedelmi tevékenység során történő szállítása a közösségi piacon történő forgalmazás vagy felhasználás céljából, fizetés ellenében vagy térítésmentesen;

  ez alól kivételt képeznek az alábbiak:










  a) | minden, az építkezés helyén egy felhasználó által saját tevékenységében való felhasználás céljából szakmai tevékenysége keretében átalakított termék; |
| --- | --- | --- |

17.

„piaci hozzáférhetőség biztosítása”: építési termékek kereskedelmi tevékenység során történő szállítása a közösségi piacon történő forgalmazás vagy felhasználás céljából, fizetés ellenében vagy térítésmentesen;

  ez alól kivételt képeznek az alábbiak:

a)

minden, az építkezés helyén egy felhasználó által saját tevékenységében való felhasználás céljából szakmai tevékenysége keretében átalakított termék;

| b) | minden olyan termék, amelyet a felhasználó az építkezés helyén és/vagy az építkezés helyén kívül állított elő és forgalomba hozatal nélkül beépített egy építménybe. |
| --- | --- |

b)

minden olyan termék, amelyet a felhasználó az építkezés helyén és/vagy az építkezés helyén kívül állított elő és forgalomba hozatal nélkül beépített egy építménybe.

| 18. | „forgalomba hozatal”: az építési termék első bevezetése a közösségi piacra; |
| --- | --- |

18.

„forgalomba hozatal”: az építési termék első bevezetése a közösségi piacra;

| 19. | „visszavonás”: olyan intézkedés, amely arra irányul, hogy az ellátási láncban található építési termék piacra történő bevezetését megakadályozza; |
| --- | --- |

19.

„visszavonás”: olyan intézkedés, amely arra irányul, hogy az ellátási láncban található építési termék piacra történő bevezetését megakadályozza;

| 20. | „visszahívás”: olyan intézkedés, amelynek célja a piacra már bevezetett építési
  termék kivonása a piacról; |
| --- | --- |

20.

„visszahívás”: olyan intézkedés, amelynek célja a piacra már bevezetett építési
  termék kivonása a piacról;

| 21. | „akkreditálás”: a 765/2008/EK rendelet meghatározása szerinti eljárás; |
| --- | --- |

21.

„akkreditálás”: a 765/2008/EK rendelet meghatározása szerinti eljárás;

| 22. | „felhasználó”: minden olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely az építési termék építménybe történő biztonságos beépítéséért felelős; |
| --- | --- |

22.

„felhasználó”: minden olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely az építési termék építménybe történő biztonságos beépítéséért felelős;

| 23. | „műszaki értékelést végző szerv”: egy tagállam által kijelölt testület, amelynek feladata az európai értékelési dokumentumok kidolgozásában való részvétel és az V. mellékletben felsorolt termékterületek harmonizált szabványai által nem, vagy nem teljesen lefedett építőipari termékek alapvető tulajdonságainak értékelése; |
| --- | --- |

23.

„műszaki értékelést végző szerv”: egy tagállam által kijelölt testület, amelynek feladata az európai értékelési dokumentumok kidolgozásában való részvétel és az V. mellékletben felsorolt termékterületek harmonizált szabványai által nem, vagy nem teljesen lefedett építőipari termékek alapvető tulajdonságainak értékelése;

| 24. | „terméktípus”: a nyersanyagok vagy más elemek adott kombinációját felhasználva egy bizonyos gyártási folyamattal előállított építési termék teljesítménye; |
| --- | --- |

24.

„terméktípus”: a nyersanyagok vagy más elemek adott kombinációját felhasználva egy bizonyos gyártási folyamattal előállított építési termék teljesítménye;

| 25. | „üzemi gyártásellenőrzés”: az üzemi gyártás folyamatos
  , gyártó általi
  belső ellenőrzése
  , amely biztosítja, hogy az építési termék előállítása és az előállított termék megfelel a műszaki előírásoknak
  ; |
| --- | --- |

25.

„üzemi gyártásellenőrzés”: az üzemi gyártás folyamatos
  , gyártó általi
  belső ellenőrzése
  , amely biztosítja, hogy az építési termék előállítása és az előállított termék megfelel a műszaki előírásoknak
  ;

| 26. | „mikrovállalkozás”: a mikro-, kis- és középvállalkozásokra vonatkozó 2003. május 6-i
  2003/361/EK
  bizottsági ajánlás (11) meghatározása szerinti mikrovállalkozás; |
| --- | --- |

26.

„mikrovállalkozás”: a mikro-, kis- és középvállalkozásokra vonatkozó 2003. május 6-i
  2003/361/EK
  bizottsági ajánlás (11) meghatározása szerinti mikrovállalkozás;

| 27. | „életciklus”: a termék életének egymásra következő és egymással összefüggő szakaszai, a nyersanyagbeszerzéstől vagy természetes forrásokból történő előállítástól az ártalmatlanításig; |
| --- | --- |

27.

„életciklus”: a termék életének egymásra következő és egymással összefüggő szakaszai, a nyersanyagbeszerzéstől vagy természetes forrásokból történő előállítástól az ártalmatlanításig;

| 28. | „készlet”: legalább két külön elemből álló készlet, amelyet össze kell szerelni ahhoz, hogy tartósan telepíteni lehessen az építményen azért, hogy összeszerelt rendszer állítsanak össze belőle. |
| --- | --- |

28.

„készlet”: legalább két külön elemből álló készlet, amelyet össze kell szerelni ahhoz, hogy tartósan telepíteni lehessen az építményen azért, hogy összeszerelt rendszer állítsanak össze belőle.

3. cikk

Az építményekre vonatkozó alapvető követelmények és a termékek fő jellemzői

║ Az építési termékek fő jellemzőit harmonizált műszaki specifikációk határozzák meg az építményekre vonatkozó alapvető követelmények összefüggésében, melyek leírása az I. mellékletben található.

II. FEJEZET

Teljesítménynyilatkozat és CE-jelölés

4. cikk

A teljesítménynyilatkozatok kiállításának feltételei

(1)   A gyártó vagy az importőr az építési termék forgalomba hozatala során teljesítménynyilatkozatot állít ki, amennyiben az alábbi feltételek
  egyike teljesült
  :

| a) | az építési terméket harmonizált szabvány szabályozza; ▐ |
| --- | --- |

a)

az építési terméket harmonizált szabvány szabályozza; ▐

| b) | az
  építési termékre európai műszaki értékelést adtak ki.


  ▐ |
| --- | --- |

b)

az
  építési termékre európai műszaki értékelést adtak ki.

▐

(2)   A tagállamok a gyártó vagy az importőr által kiállított teljesítménynyilatkozat pontosságából és megbízhatóságából indulnak ki.

5. cikk

A teljesítménynyilatkozat tartalma

(1)   A teljesítménynyilatkozat – az idevágó harmonizált műszaki specifikációknak megfelelően – az építési termékek teljesítményét fejezi ki
  a 2. cikk (4) bekezdésében meghatározott két fő jellemzőtípusuk
  vonatkozásában.

(2)   A teljesítménynyilatkozat a következő információkat tartalmazza:

| a) | azt a terméktípust, amely tekintetében kiállították; |
| --- | --- |

a)

azt a terméktípust, amely tekintetében kiállították;

| b) | a teljesítménynyilatkozat tárgyát képező építési termék
  harmonizált műszaki specifikációban megadott
  fő jellemzőinek
  teljes
  felsorolását, valamint
  minden egyes fő jellemző esetében vagy
  a teljesítmény
  értékét, osztályát vagy szintjét, vagy pedig a „nincs előírt teljesítmény” megjelölést
  ; |
| --- | --- |

b)

a teljesítménynyilatkozat tárgyát képező építési termék
  harmonizált műszaki specifikációban megadott
  fő jellemzőinek
  teljes
  felsorolását, valamint
  minden egyes fő jellemző esetében vagy
  a teljesítmény
  értékét, osztályát vagy szintjét, vagy pedig a „nincs előírt teljesítmény” megjelölést
  ;

| c) | az egyes fő jellemzők értékelésére használt harmonizált szabvány, az európai értékelési dokumentum vagy az egyedi műszaki dokumentáció hivatkozási száma
  és címe; |
| --- | --- |

c)

az egyes fő jellemzők értékelésére használt harmonizált szabvány, az európai értékelési dokumentum vagy az egyedi műszaki dokumentáció hivatkozási száma
  és címe;

| d) | a harmonizált műszaki specifikáció által meghatározott általános felhasználás; |
| --- | --- |

d)

a harmonizált műszaki specifikáció által meghatározott általános felhasználás;

| e) | a teljesítményállandóság értékelésére és ellenőrzésére használt eljárás részletes leírása; amennyiben a teljesítményállandóság értékelésére alkalmazandó rendszert a 27. és 28. cikkben említett egyszerűsített eljárással váltották fel, a gyártó a következő nyilatkozatot teszi: „STD – egyszerűsített eljárás”; |
| --- | --- |

e)

a teljesítményállandóság értékelésére és ellenőrzésére használt eljárás részletes leírása; amennyiben a teljesítményállandóság értékelésére alkalmazandó rendszert a 27. és 28. cikkben említett egyszerűsített eljárással váltották fel, a gyártó a következő nyilatkozatot teszi: „STD – egyszerűsített eljárás”;

| f) | az építőipari termékben található, a IV. mellékletben említett veszélyes anyagokra vonatkozó adatok, valamint más közösségi harmonizációs jogszabályok szerint bejelentendő veszélyes anyagokkal kapcsolatos részletek. |
| --- | --- |

f)

az építőipari termékben található, a IV. mellékletben említett veszélyes anyagokra vonatkozó adatok, valamint más közösségi harmonizációs jogszabályok szerint bejelentendő veszélyes anyagokkal kapcsolatos részletek.

6. cikk

A teljesítménynyilatkozat formája

(1)   Az összes forgalomba hozott termékhez mellékelni kell a teljesítménynyilatkozat egy példányát
  papírra nyomtatott vagy elektronikus formában
  .

Amennyiben azonban egy egész terméktételt egyetlen felhasználóhoz szállítanak, elegendő, ha csak a teljesítménynyilatkozat egyetlen példányát mellékelik a szállítmányhoz.

(2)   
  Ha
  a címzett
  kéri, a gyártó papírra nyomtatott formában eljuttatja hozzá a teljesítménynyilatkozat egy példányát
  .

(3)   Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve a teljesítménynyilatkozat tartalmát a Bizottság által megállapított feltételek szerint az interneten is közzé lehet tenni.

Ezeket az intézkedéseket, melyek célja a rendelet nem lényegi elemeinek kiegészítéssel történő módosítása, az 51. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással fogadják el.

(4)   A teljesítménynyilatkozatot a III. mellékletben található minta felhasználásával állítják ki
  annak a tagállamnak a hivatalos nyelvén vagy hivatalos nyelvei egyikén, ahol a terméket forgalomba helyezték
  .

7. cikk

A CE-jelölés használata

(1)   A CE-jelölést ▐ az olyan építési termékeken helyezik el, amelyek tekintetében a gyártó a 4., 5. és 6. cikknek megfelelően teljesítménynyilatkozatot állított ki.
  Teljesítménynyilatkozat hiányában a CE-jelölést nem lehet elhelyezni.

Ha a gyártó nem állított ki teljesítménynyilatkozatot a 4., 5. és 6. cikknek megfelelően, nem szabad az építési termékeken CE-jelölést elhelyezni.

Azáltal, hogy a gyártó
  , vagy adott esetben az importőr
  elhelyezi vagy elhelyezteti a CE-jelölést az építési terméken, felelősséget vállal azért, hogy az adott termék megfelel a teljesítménynyilatkozatban foglaltaknak.

(2)   A CE-jelölés az egyetlen jelölés, amely tanúsítja, hogy az építési termék megfelel a teljesítménynyilatkozatban foglaltaknak.

A tagállamok nem vezetnek be a CE-jelölésen kívül más megfelelőségi jelölésre vonatkozó nemzeti intézkedéseket, illetve az ilyen jelölésre való hivatkozásokat visszavonják.

(3)   A tagállamok nem tiltják meg és nem akadályozzák a területükön vagy a hatókörükben a CE-jelöléssel ellátott építési termékek forgalomba helyezését vagy használatát, amennyiben az érintett tagállamban az adott felhasználásra vonatkozó előírások megfelelnek a teljesítménynyilatkozatban foglaltaknak.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy a CE-jelöléssel ellátott építési termékek használatát sem a közjogi szervek, sem a közszolgáltatásokat ellátó vállalkozásként, illetve monopolhelyzet vagy közmegbízás alapján közjogi szervként működő magánjogi szervek által bevezetett szabályok vagy feltételek nem akadályozzák, amennyiben az érintett tagállamban az adott felhasználásra vonatkozó előírások megfelelnek a teljesítménynyilatkozatban foglaltaknak.

8. cikk

A CE-jelölés elhelyezésére vonatkozó szabályok és feltételek

(1)   A CE-jelölés a 765/2008/EK rendelet 30. cikkében megállapított általános elvek tárgyát képezi.

(2)   A CE-jelölést jól láthatóan, olvashatóan és letörölhetetlenül helyezik el az építési terméken ▐
  ,
  annak adattábláján ▐
  ,
  a csomagoláson, illetve a kísérő dokumentáción ▐.

(3)   A CE-jelölést ▐ a gyártó neve vagy beazonosításra alkalmas védjegye,
  és
  az építési termék egyedi azonosító kódja követi.

(4)   A CE-jelölést az építési termék forgalomba hozatala előtt kell a terméken elhelyezni. A CE-jelölést különleges kockázatokat vagy felhasználásokat jelölő piktogram vagy bármilyen egyéb jelölés követheti.

(5)
     
  A tagállamok a meglévő mechanizmusokra támaszkodnak a CE-jelölést szabályozó rendszer megfelelő alkalmazásának biztosítása céljából, és meghozzák a szükséges intézkedéseket a jelölésekkel való visszaélések esetére. A tagállamok továbbá a szabálysértésekre vonatkozóan szankciókat írnak elő, amelyekbe beletartozhatnak súlyosabb szabálysértésekre vonatkozó büntetőjogi szankciók is. E szankciók arányosak a szabálysértés súlyosságával.

9. cikk

Termékügyi kapcsolattartó pontok

Minden tagállam gondoskodik arról, hogy a 764/2008/EK rendelet szerint kijelölt termékügyi kapcsolattartó pontok
  átlátható és könnyen érthető formában
  tájékoztatást adjanak
  a következőkről is:

| a) | az építési termékek egyes típusainak beépítésére, összeszerelésére vagy üzembe helyezésére az adott tagállam területén alkalmazandó műszaki szabályokról vagy jogszabályi rendelkezésekről
  ; |
| --- | --- |

a)

az építési termékek egyes típusainak beépítésére, összeszerelésére vagy üzembe helyezésére az adott tagállam területén alkalmazandó műszaki szabályokról vagy jogszabályi rendelkezésekről
  ;

| b) | adott esetben az egy vagy több termékük CE-jelöléshez való hozzájutásának feltételeit vitató gyártók rendelkezésére álló fellebbezési lehetőségekről, különösen az értékelés következményeként hozott döntések elleni megfelelő fellebbezési eljárásokról. |
| --- | --- |

b)

adott esetben az egy vagy több termékük CE-jelöléshez való hozzájutásának feltételeit vitató gyártók rendelkezésére álló fellebbezési lehetőségekről, különösen az értékelés következményeként hozott döntések elleni megfelelő fellebbezési eljárásokról.

A termékügyi kapcsolattartó pontok minden, a CE-jelöléshez való hozzájutási eljárásban részt vevő szervtől vagy szervezettől függetlenek. A kapcsolattartó pontok szerepére és feladataira vonatkozó iránymutatásokat a Bizottság dolgozza ki és az 51. cikk (1) bekezdésében említett építésügyi állandó bizottság fogadja el.

III. FEJEZET

A gazdasági szereplők kötelezettségei

10. cikk

A gyártók kötelezettségei

(1)   A gyártók elkészítik az előírt műszaki dokumentációt, amely a bejelentett teljesítmény tanúsításával kapcsolatos valamennyi releváns elem leírását tartalmazza.

A teljesítménynyilatkozatot a gyártók a 4., 5. és 6. cikknek megfelelően állítják ki, és a CE-jelölést a 7. és 8. cikknek megfelelően helyezik el.

(2)   A gyártók minden építési termékcsalád esetében az építési termék várható élettartama és az építményben játszott szerepe alapján a Bizottság által meghatározott ideig megőrzik a műszaki dokumentációt és a teljesítménynyilatkozatot.

Ezeket az intézkedéseket, melyek célja a rendelet nem lényegi elemeinek kiegészítéssel történő módosítása, az 51. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással fogadják el.

(3)   Sorozatgyártás esetén a gyártók megfelelő eljárásokkal biztosítják a bejelentett teljesítmény fenntartását. A terméktípus és az alkalmazandó harmonizált műszaki specifikációk változásait a megfelelő módon figyelembe veszik.

▐

(4)   A gyártók biztosítják, hogy az építési termékeken az azonosításukat lehetővé tevő típus-, tétel- vagy sorozatszámot vagy egyéb ilyen elemet helyezzenek el, illetve ▐ a szükséges információt az építési termék csomagolásán vagy az építési terméket kísérő dokumentáción adják meg.

(5)   A gyártók feltüntetik nevüket, bejegyzett kereskedelmi nevüket vagy bejegyzett védjegyüket és azt a címet, amelyen elérhetők, az építési terméken, illetve ▐ az építési termék csomagolásán vagy az építési terméket kísérő dokumentáción.

(6)   Azok a gyártók, akik úgy ítélik meg vagy okuk van feltételezni, hogy az általuk forgalomba hozott építési termék nem felel meg a bejelentett teljesítménynek, haladéktalanul meghozzák a szükséges korrekciós intézkedéseket az építési termék megfelelőségének biztosítása érdekében, vagy visszavonják a piacról, és visszahívják a végfelhasználóktól. Erről haladéktalanul tájékoztatják azoknak a tagállamoknak a nemzeti hatóságait, amelyek piacán forgalomba hozták a terméket, és részletes információkat adnak, különösen a nem megfelelésről és a meghozott korrekciós intézkedésekről.

(7)   A gyártók az illetékes nemzeti hatóságok indoklással ellátott kérésére átadják az összes olyan információt és dokumentációt, amely annak igazolásához szükséges, hogy az építési termék megfelel a bejelentett teljesítménynek. A gyártók az általuk forgalomba hozott építési termékek által képviselt kockázatok elkerülésére irányuló intézkedésekben együttműködnek a hatóságokkal, ha azok úgy kérik.

11. cikk

Meghatalmazott képviselők

1.   A gyártók írásos megbízással meghatalmazott képviselőt nevezhetnek ki.

A meghatalmazott képviselő megbízása a műszaki dokumentáció elkészítésére nem terjedhet ki.

(2)   Ha a gyártó meghatalmazott képviselőt nevezett ki, ez utóbbi legalább a következő feladatokat látja el:

| a) | a 10. cikk (2) bekezdésében említett ideig megőrzi a teljesítménynyilatkozatot és a műszaki dokumentációt a nemzeti felügyeleti hatóságok számára történő bemutatás céljából; |
| --- | --- |

a)

a 10. cikk (2) bekezdésében említett ideig megőrzi a teljesítménynyilatkozatot és a műszaki dokumentációt a nemzeti felügyeleti hatóságok számára történő bemutatás céljából;

| b) | az illetékes nemzeti hatóságok kérésére átadja nekik az összes olyan információt és dokumentációt, amely annak igazolásához szükséges, hogy az építési termék megfelel a bejelentett teljesítménynek; |
| --- | --- |

b)

az illetékes nemzeti hatóságok kérésére átadja nekik az összes olyan információt és dokumentációt, amely annak igazolásához szükséges, hogy az építési termék megfelel a bejelentett teljesítménynek;

| c) | az illetékes hatóságok kérésére együttműködik velük a megbízása körébe tartozó építési termékek által képviselt kockázatok elkerülésére irányuló intézkedésekben. |
| --- | --- |

c)

az illetékes hatóságok kérésére együttműködik velük a megbízása körébe tartozó építési termékek által képviselt kockázatok elkerülésére irányuló intézkedésekben.

12. cikk

Az importőrök kötelezettségei

(1)   Az importőrök az építési terméknek a közösségi piacon történő forgalomba hozatalakor kellő gondossággal járnak el a rendeletben meghatározott követelményekkel kapcsolatban.

(2)   Az importőrök az építési termék forgalomba hozatala előtt meggyőződnek arról, hogy a gyártó elvégezte a bejelentett teljesítmény állandóságának értékelését és ellenőrzését. Meggyőződnek arról, hogy a gyártó elkészítette a 10. cikk (1) bekezdésében említett műszaki dokumentációt. A teljesítménynyilatkozatot a 4., 5. és 6. cikknek megfelelően állítják ki. Arról is meggyőződnek, hogy az előírt CE-jelölés fel van tüntetve a terméken, a termékhez mellékelték a szükséges dokumentációt, és a gyártó betartotta a 10. cikk (4) és (5) bekezdésében megállapított követelményeket.

Ha az importőr úgy ítéli meg, vagy oka van feltételezni, hogy az építési termék nem felel meg a bejelentett teljesítménynek, addig nem hozhatja forgalomba az építési terméket, amíg nem biztosított, hogy a termék megfelel a kísérő teljesítménynyilatkozatnak, vagy amíg a teljesítménynyilatkozatot nem helyesbítették.

(3)   A importőrök feltüntetik nevüket, bejegyzett kereskedelmi nevüket vagy bejegyzett védjegyüket és azt a címet, amelyen elérhetők, az építési terméken, illetve ha ez nem lehetséges, az építési termék csomagolásán vagy a terméket kísérő dokumentáción.

(4)   Az importőrök gondoskodnak arról, hogy amíg egy építési termékért ők felelnek, a tárolási vagy szállítási körülmények nem veszélyeztetik, hogy a termék megfelel a bejelentett teljesítménynek.

(5)   Azok az importőrök, akik úgy ítélik meg, vagy okuk van feltételezni, hogy az általuk forgalomba hozott építési termék nem felel meg a teljesítménynyilatkozatnak, haladéktalanul meghozzák a szükséges korrekciós intézkedéseket az építési termék megfelelőségének biztosítása érdekében, vagy visszavonják a piacról, és visszahívják a végfelhasználóktól. Erről haladéktalanul tájékoztatják azoknak a tagállamoknak a nemzeti hatóságait, amelyek piacán forgalomba hozták a terméket, és részletes információkat adnak, különösen a nem megfelelésről és a meghozott korrekciós intézkedésekről.

(6)   Az importőrök a 10. cikk (2) bekezdésében említett ideig megőrzik a teljesítménynyilatkozat egy példányát a nemzeti piacfelügyeleti hatóságok számára történő bemutatás céljából, és gondoskodnak arról, hogy e hatóságok kérésére a műszaki dokumentációt is be tudják mutatni nekik.

(7)   Az importőrök az illetékes nemzeti hatóságok indoklással ellátott kérésére átadják az összes olyan információt és dokumentációt, amely annak igazolásához szükséges, hogy az építési termék megfelel a bejelentett teljesítménynek. Az importőrök az általuk forgalomba hozott építési termékek által képviselt kockázatok elkerülésére irányuló intézkedésekben együttműködnek a hatóságokkal, ha azok úgy kérik.

13. cikk

A forgalmazók kötelezettségei

(1)   A forgalmazók az építési terméknek a közösségi piacon történő forgalomba hozatalakor kellő gondossággal járnak el a rendeletben meghatározott követelményekkel kapcsolatban.

(2)   A forgalmazók az építési termék forgalomba hozatala előtt meggyőződnek arról, hogy az előírt CE-jelölés fel van tüntetve a terméken, a termékhez mellékelték a rendelet szerint szükséges dokumentációt, valamint a termék használatára vonatkozó, olyan nyelven írt utasításokat és biztonsági információkat, amelyet a termék forgalmazási helye szerinti tagállamban élő felhasználók könnyen értenek, és a gyártó és az importőr betartotta a 10. cikk (4) és (5) bekezdésében és a 12. cikk (3) bekezdésében megállapított követelményeket.

Ha a forgalmazó úgy ítéli meg, vagy oka van feltételezni, hogy az építési termék nem felel meg a teljesítménynyilatkozatnak, csak akkor hozhatja forgalomba az építési terméket, ha a termék megfelel a kísérő teljesítménynyilatkozatnak, vagy a teljesítménynyilatkozatot helyesbítették. Ha a termék kockázatot jelent, a forgalmazó tájékoztatja erről a gyártót vagy az importőrt, valamint a piacfelügyeleti hatóságokat is.

(3)   A forgalmazó gondoskodik arról, hogy amíg egy építési termékért ő felel, a tárolási vagy szállítási körülmények ne veszélyeztessék a termék bejelentett teljesítményének való megfelelését.

(4)   Azok a forgalmazók, akik úgy ítélik meg, vagy okuk van feltételezni, hogy az általuk forgalomba hozott építési termék nem felel meg a teljesítménynyilatkozatnak, haladéktalanul meghozzák a szükséges korrekciós intézkedéseket az építési termék megfelelőségének biztosítása érdekében, vagy visszavonják a piacról, és visszahívják a végfelhasználóktól. Erről haladéktalanul tájékoztatják azoknak a tagállamoknak a nemzeti hatóságait, amelyek piacán forgalomba hozták a terméket, és részletes információkat adnak, különösen a nem megfelelésről és a meghozott korrekciós intézkedésekről.

(5)   A forgalmazók az illetékes nemzeti hatóságok indoklással ellátott kérésére átadják az összes olyan információt és dokumentációt, amely annak igazolásához szükséges, hogy az építési termék megfelel a bejelentett teljesítménynek. A forgalmazók az általuk forgalomba hozott építési termékek által képviselt kockázatok elkerülésére irányuló intézkedésekben együttműködnek a hatóságokkal, ha azok úgy kérik.

14. cikk

Azok az esetek, amelyekben a gyártói kötelezettségek az importőrökre és a forgalmazókra vonatkoznak

Az importőrök és a forgalmazók e rendelet alkalmazásában gyártóknak tekintendők, ha nevük vagy védjegyük alatt hoznak forgalomba termékeket, vagy egy már forgalomba hozott építési terméket úgy módosítanak, hogy az a termék teljesítménynyilatkozatnak való megfelelőségét érinti; következésképpen a 10. cikk szerinti gyártói kötelezettségek vonatkoznak rájuk.

15. cikk

A gazdasági szereplők azonosítása

A gazdasági szereplők a 10. cikk (2) bekezdésében említett ideig képesek arra, hogy kérésre a piacfelügyeleti hatóságok számára a következőket azonosítsák:

| a) | azok a gazdasági szereplők, akik terméket szállítottak nekik; |
| --- | --- |

a)

azok a gazdasági szereplők, akik terméket szállítottak nekik;

| b) | azok a gazdasági szereplők, akiknek ők szállítottak terméket. |
| --- | --- |

b)

azok a gazdasági szereplők, akiknek ők szállítottak terméket.

IV. FEJEZET

Harmonizált műszaki specifikációk

16. cikk

Harmonizált szabványok

(1)   A harmonizált szabványokat a 98/34/EK irányelv I. mellékletében felsorolt valamelyik európai szabványügyi testület dolgozza ki a Bizottság által az irányelv 6.
  cikke (3) bekezdése első franciabekezdésének és az építésügyi állandó bizottság által az irányelv 5. cikk (1) bekezdésének
  megfelelően
  benyújtott kérelem
  alapján.

Az európai szabványügyi szervek biztosítják, hogy az ágazat szereplőinek egyetlen kategóriája se legyen 25 %-nál magasabb arányban képviseltetve egy műszaki bizottságban vagy munkacsoportban. Ha a szereplők egy vagy több kategóriája nem tud részt venni vagy saját döntése alapján nem vesz részt egy munkacsoportban, akkor e követelményt az összes résztvevő egyetértésével újraértékelhetik.

(2)   A harmonizált szabványok az építési termékek fő jellemzőinek tekintetében történő
  teljesítmény- és tartósságértékelésére
  szolgáló módszereket és kritériumokat tartalmaznak.

Adott esetben a harmonizált szabványok tartalmazzák a termék általános felhasználási módját; a szabványok emellett tartalmazzák azokat a jellemzőket, melyek esetében a minimumkövetelményeket az V. melléklet 1. táblázatában meghatározott termékcsaládonként, valamint alkalmazási típusonként a Bizottság állapítja meg, az 51. cikk (2) bekezdésében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással.

A harmonizált szabványok adott esetben a vizsgálatoknál kevésbé munkaigényes módszereket tartalmaznak az építési termékek teljesítményének azok fő jellemzőinek tekintetében történő értékelésére.

(3)   Az európai szabványügyi testületek a harmonizált szabványokban meghatározzák az alkalmazandó üzemi gyártásellenőrzést, amely figyelembe veszi az érintett építési termék gyártási eljárásának egyedi körülményeit.

(4)   A Bizottság elbírálja, hogy az európai szabványügyi testületek által megállapított harmonizált szabványok megfelelnek-e a szóban forgó megbízásnak.

A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi azoknak a harmonizált szabványoknak a jegyzékét, amelyek megfelelnek a szóban forgó megbízásoknak, és megállapítja a szabványok alkalmazhatóságának időpontját.

A Bizottság a jegyzék naprakésszé tételére szolgáló összes adatot közzéteszi.

17. cikk

A harmonizált szabványokkal szemben emelt formai kifogás

(1)   Ha egy tagállam vagy a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy harmonizált szabvány nem felel meg teljesen a szóban forgó megbízásban meghatározott követelményeknek, a Bizottság vagy az érintett tagállam a 98/34/EK irányelv 5. cikk (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság (a továbbiakban: bizottság) elé terjeszti az ügyet, indoklással ellátva. A megfelelő európai szabványügyi testületekkel folytatott konzultáció után a bizottság haladéktalanul véleményt nyilvánít.

(2)   A bizottság véleménye alapján a Bizottság dönt arról, hogy közzéteszi, nem teszi közzé, korlátozásokkal teszi közzé, fenntartja, korlátozásokkal tartja fenn vagy visszavonja a szóban forgó harmonizált szabványra vonatkozó hivatkozásokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

(3)   A Bizottság tájékoztatja az érintett európai szabványügyi testületet, és szükség esetén a szóban forgó harmonizált szabványok felülvizsgálatát kéri.

(4)
     
  Miután egy harmonizált szabványt jóváhagyott egy európai szabványügyi szerv, az 51. cikk (1) bekezdésében említett bizottság elvégezheti az összes olyan ellenőrzést, amely biztosítja, hogy a szabvány megfelel a Bizottság vagy valamely tagállam által adott megbízásban foglalt követelményeknek.

18. cikk ║

Teljesítményszintek és -osztályok

(1)   A Bizottság az építési termékek fő jellemzői vonatkozásában teljesítményosztályokat határozhat meg.

Ezeket az intézkedéseket, melyek célja a rendelet nem lényegi elemeinek kiegészítéssel történő módosítása, az 51. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással fogadják el.

(2)   Ha a Bizottság nem határozott meg teljesítményosztályokat az építési termékek fő jellemzői vonatkozásában, akkor ezeket az európai szabványügyi testületek határozhatják meg a harmonizált szabványokban.

Ha a Bizottság meghatározta a teljesítményosztályokat az építési termékek fő jellemzői vonatkozásában, akkor az európai szabványügyi testületek felülvizsgált megbízás alapján ezeket az osztályokat használják a harmonizált szabványokban.

(3)   
  Ahol a vonatkozó megbízás ezt előírja,
  az európai szabványügyi testületek a harmonizált
  szabványokban a fő jellemzőkkel kapcsolatos teljesítményszinteket, és adott esetben tervezett végfelhasználást állapítanak meg, amelyeknek az építési termékeknek eleget kell tenniük a tagállamokban
  .

(4)
     
  A Bizottság meghatározhatja, hogy egy termék milyen feltételek mellett tekinthető úgy, hogy vizsgálat nélkül vagy további vizsgálat nélkül megfelel egy bizonyos teljesítményszintnek vagy -osztálynak.

Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányuló ezen intézkedéseket az 51. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni.

Ha a Bizottság ilyen feltételeket nem határozott meg, akkor ezeket az európai szabványügyi testületek felülvizsgált megbízás alapján határozhatják meg a harmonizált szabványokban.

(5)   A tagállamok csak az európai szabványügyi testületek által a harmonizált szabványokban kidolgozott osztályozási rendszerek szerint vagy a Bizottság által létrehozott osztályozási rendszerek szerint
  határozhatják
  meg
  az építési termékek által teljesítendő
  teljesítményszinteket vagy -osztályokat az építési termékek fő jellemzőinek vonatkozásában.

19. cikk ║

A teljesítményállandóság értékelése és ellenőrzése

(1)   Az építési termékek bejelentett teljesítményének állandóságát fő jellemzőik vonatkozásában a VI. mellékletben meghatározott rendszerek valamelyike szerint kell értékelni és ellenőrizni.

(2)   A Bizottság a következő kritériumok szerint határozza meg, hogy melyik rendszer alkalmazandó egy adott építési termékre vagy termékcsaládra:

| a) | a termék fontossága az építményekre vonatkozó alapvető követelmények tekintetében; |
| --- | --- |

a)

a termék fontossága az építményekre vonatkozó alapvető követelmények tekintetében;

| b) | a termék természete; |
| --- | --- |

b)

a termék természete;

| c) | annak a hatása, hogy az építési termék fő jellemzői a termék élettartama alatt változáson mennek keresztül; |
| --- | --- |

c)

annak a hatása, hogy az építési termék fő jellemzői a termék élettartama alatt változáson mennek keresztül;

| d) | a termék előállítása során tapasztalható hibaarány. |
| --- | --- |

d)

a termék előállítása során tapasztalható hibaarány.

A Bizottság minden egyes esetben a legkevésbé munkaigényes rendszert választja
  az építési termék építménybe történő biztonságos beépítésére vonatkozó
  követelményeknek megfelelő rendszerek közül.

Ezeket az intézkedéseket, melyek célja a rendelet nem lényegi elemeinek kiegészítéssel történő módosítása, az 51. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással fogadják el.

(3)   Az ily módon meghatározott rendszert
  és a tervezett általános felhasználására vonatkozó információt
  a harmonizált szabványokra vonatkozó megbízásokban és a harmonizált műszaki specifikációkban megnevezik.

20. cikk ║

Európai értékelési dokumentum

(1)   
  Harmonizált szabvány által nem, vagy nem teljes mértékben szabályozott építési termékek esetében
  az európai értékelési dokumentumot (▐ EAD) a műszaki értékelést végző szerveknek a 25. cikk (1) bekezdésében említett szervezete fogadja el,
  a
  gyártó vagy
  az
  importőr által benyújtott európai műszaki értékelésre vonatkozó kérelem alapján, a II. mellékletben megállapított eljárás szerint.

(2)   A műszaki értékelést végző szerveknek a 25. cikk (1) bekezdésében említett szervezete az európai értékelési dokumentumban kidolgozza azokat a módszereket és kritériumokat, amelyek az építési termék teljesítményének a termék azon fő jellemzőinek vonatkozásában történő értékeléséhez szükségesek, amelyek meghatározók a gyártó által tervezett felhasználás szempontjából.

(3)   A műszaki értékelést végző szerveknek a 25. cikk (1) bekezdésében említett szervezete az európai értékelési dokumentumban meghatározza azt az egyedi üzemi gyártásellenőrzést, amelyet a szóban forgó termék gyártási eljárásának különös körülményeit figyelembe véve alkalmazni kell.

(4)
     
  Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy megfelelő műszaki és tudományos szakértői vizsgálati szintet értek el az európai értékelési dokumentum vonatkozásában, akkor megbízást ad az európai szabványügyi szerveknek harmonizált szabvány létrehozására az európai értékelési dokumentum alapján.

21. cikk ║

Európai műszaki értékelés

(1)   
  Harmonizált szabvány által nem, vagy nem teljes mértékben szabályozott
  építési termékek
  esetében az
  európai műszaki
  értékelést
  (European Technical Assessment – ETA) egy műszaki értékelést végző szerv adja ki egy európai értékelési dokumentum alapján, a II. mellékletben megállapított eljárás szerint, valamely gyártó vagy importőr kérésére.

(2)   Az európai műszaki értékelés formáját a Bizottság határozza meg.

Ezeket az intézkedéseket, melyek célja a rendelet nem lényegi elemeinek kiegészítéssel történő módosítása, az 51. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással fogadják el.

V. FEJEZET

A műszaki értékelést végző szervek

22. cikk ║

A műszaki értékelést végző szervek kijelölése

(1)   A tagállamok az V. melléklet 1. táblázatában felsorolt termékkörök tekintetében szerveket jelölhetnek ki a műszaki értékelés elvégzésére.

A műszaki értékelést végző szerveket (Technical Assessment Bodies – TAB) kijelölő tagállamok közlik a többi tagállammal és a Bizottsággal a kijelölt műszaki értékelést végző szerv nevét és címét, valamint azokat a termékköröket, amelyek tekintetében a szervet kijelölték.

(2)   A Bizottság nyilvánosan hozzáférhetővé teszi a műszaki értékelést végző szervek jegyzékét, amelyben azokat a termékköröket is feltünteti, amelyek tekintetében a szerveket kijelölték.

A Bizottság a jegyzék naprakésszé tételére szolgáló összes adatot közzéteszi.

23. cikk ║

A műszaki értékelést végző szervekre vonatkozó előírások

(1)   A műszaki értékelést végző szervek megfelelnek az V. melléklet 2. táblázatában meghatározott előírásoknak.

(2)   Ha a műszaki értékelést végző szerv már nem felel az (1) bekezdésben említett előírásoknak, a tagállam visszavonja a kijelölést.

(3)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot azokról a nemzeti eljárásokról, amelyeket a műszaki értékelést végző szervek értékelésére és tevékenységük figyelemmel kísérésére hoztak létre, továbbá ezen információk bármilyen változásáról. A Bizottság ezeket az információkat nyilvánosan hozzáférhetővé teszi.

24. cikk ║

A műszaki értékelést végző szervek értékelése

(1)   A műszaki értékelést végző szervek ellenőrzik, hogy más műszaki értékelést végző szervek megfelelnek-e az V. melléklet 2. táblázatában meghatározott előírásoknak.

Az értékelésre négyévente egyszer a 25. cikk (1) bekezdésében említett szervezet rendezésében kerül sor, az V. melléklet 1. táblázatában felsorolt azon termékkörökben, amelyek tekintetében a műszaki értékelést végző szerveket kijelölték.

(2)   A Bizottság
  átlátható
  eljárásokat állapít meg az értékelés elvégzésére, ideértve az értékelés következményeként hozott döntések elleni megfelelő
  és hozzáférhető
  fellebbezési eljárásokat is.

Ezeket az intézkedéseket, melyek célja a rendelet nem lényegi elemeinek kiegészítéssel történő módosítása, az 51. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással fogadják el.

A műszaki értékelést végző szervek értékelését nem végezhetik ugyanazon tagállambeli műszaki értékelést végző szervek.

(3)   A 25. cikk (1) bekezdésében említett szervezet valamennyi tagállammal és a Bizottsággal közli a műszaki értékelést végző szervek értékelésének eredményeit.

A Bizottság a tagállamokkal együttműködve figyelemmel kíséri a műszaki értékelést végző szervek értékelésére vonatkozó szabályok betartását és az értékelés megfelelő működését.

25. cikk ║

A műszaki értékelést végző szervek koordinálása

(1)   A műszaki értékelést végző szervek a műszaki értékelés céljára szervezetet hoznak létre (a továbbiakban: a műszaki értékelést végző szervek szervezete).

(2)   A műszaki értékelést végző szervek szervezetének feladatai a következők:

| a) | a 19. cikkben és a II. mellékletben meghatározott szabályok és eljárások alkalmazásának koordinálása és támogatása; |
| --- | --- |

a)

a 19. cikkben és a II. mellékletben meghatározott szabályok és eljárások alkalmazásának koordinálása és támogatása;

| b) | a Bizottság tájékoztatása évente kétszer az európai értékelési dokumentumok elkészítésével és a 19. cikkben és a II. mellékletben meghatározott szabályok és eljárások értelmezésével kapcsolatos kérdésekről; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság tájékoztatása évente kétszer az európai értékelési dokumentumok elkészítésével és a 19. cikkben és a II. mellékletben meghatározott szabályok és eljárások értelmezésével kapcsolatos kérdésekről;

| c) | európai értékelési dokumentumok elfogadása; |
| --- | --- |

c)

európai értékelési dokumentumok elfogadása;

| d) | a műszaki értékelést végző szervek értékelésének megszervezése; |
| --- | --- |

d)

a műszaki értékelést végző szervek értékelésének megszervezése;

| e) | a műszaki értékelést végző szervek koordinálásának biztosítása; |
| --- | --- |

e)

a műszaki értékelést végző szervek koordinálásának biztosítása;

| f) | a műszaki értékelést végző szervek egyenlő bánásmódjának biztosítása a műszaki értékelést végző szervek szervezetén belül; |
| --- | --- |

f)

a műszaki értékelést végző szervek egyenlő bánásmódjának biztosítása a műszaki értékelést végző szervek szervezetén belül;

| g) | a 19. cikkben és a II. mellékletben meghatározott eljárások, illetve ezen eljárások keretében a gyártóval folytatott konzultáció átláthatóságának biztosítása. |
| --- | --- |

g)

a 19. cikkben és a II. mellékletben meghatározott eljárások, illetve ezen eljárások keretében a gyártóval folytatott konzultáció átláthatóságának biztosítása.

(3)   A Bizottság segítséget nyújthat a műszaki értékelést végző szervek szervezetének a (2) bekezdés e) pontjában említett feladatokat teljesítésében. A Bizottság e célból partnerségi keretmegállapodást köthet a műszaki értékelést végző szervek szervezetével.

(4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a műszaki értékelést végző szervek pénzügyi és humán erőforrásokkal támogatják a műszaki értékelést végző szervek szervezetét.

VI. FEJEZET

Egyszerűsített eljárások

26. cikk ║

Az egyéni műszaki dokumentáció használata

(1)   Amikor a gyártó meghatározza a terméktípust, a típusvizsgálatot vagy -számítást egyéni műszaki dokumentációval helyettesítheti, amely az alábbiakat igazolja:

| a) | az általa forgalomba helyezni kívánt építési termék egy vagy több fő jellemzője tekintetében vizsgálat vagy számítás nélkül, illetve további vizsgálat vagy számítás nélkül vélhetően elér egy bizonyos teljesítményszintet vagy -osztályt, a vonatkozó harmonizált műszaki specifikációnak vagy bizottsági határozatnak megfelelően; |
| --- | --- |

a)

az általa forgalomba helyezni kívánt építési termék egy vagy több fő jellemzője tekintetében vizsgálat vagy számítás nélkül, illetve további vizsgálat vagy számítás nélkül vélhetően elér egy bizonyos teljesítményszintet vagy -osztályt, a vonatkozó harmonizált műszaki specifikációnak vagy bizottsági határozatnak megfelelően;

| b) | az általa forgalomba helyezni kívánt építési termék típusa megegyezik egy olyan, más gyártó által előállított, másik építési termék típusával, amelyet a vonatkozó harmonizált műszaki specifikációnak megfelelően már megvizsgáltak. E feltételek teljesülése esetén a gyártó jogosult arra, hogy a teljesítményről részben vagy egészben e másik termék vizsgálati eredményeinek megfelelően nyilatkozzon.
  A gyártó csak akkor használhatja fel más gyártó vizsgálati eredményeit, ha engedélyt kapott arra az érintett gyártótól, aki továbbra is felel a vizsgálati eredmények pontosságáért, megbízhatóságáért és állandóságáért; vagy |
| --- | --- |

b)

az általa forgalomba helyezni kívánt építési termék típusa megegyezik egy olyan, más gyártó által előállított, másik építési termék típusával, amelyet a vonatkozó harmonizált műszaki specifikációnak megfelelően már megvizsgáltak. E feltételek teljesülése esetén a gyártó jogosult arra, hogy a teljesítményről részben vagy egészben e másik termék vizsgálati eredményeinek megfelelően nyilatkozzon.
  A gyártó csak akkor használhatja fel más gyártó vizsgálati eredményeit, ha engedélyt kapott arra az érintett gyártótól, aki továbbra is felel a vizsgálati eredmények pontosságáért, megbízhatóságáért és állandóságáért; vagy

| c) | az általa forgalomba helyezni kívánt építési termék olyan, alkatrészekből álló rendszer, amelyet a gyártó a rendszer vagy a rendszer alkatrészének szolgáltatója által adott pontos utasítások alapján szerel össze, és a szolgáltató már megvizsgálta a szóban forgó rendszert vagy annak alkatrészét egy vagy több fő jellemzőinek tekintetében a vonatkozó harmonizált műszaki specifikációnak megfelelően. A feltételek teljesülése esetén a gyártó jogosult arra, hogy a teljesítményről részben vagy egészben a rendelkezésére bocsátott rendszer vagy alkatrész vizsgálati eredményeinek megfelelően nyilatkozzon. |
| --- | --- |

c)

az általa forgalomba helyezni kívánt építési termék olyan, alkatrészekből álló rendszer, amelyet a gyártó a rendszer vagy a rendszer alkatrészének szolgáltatója által adott pontos utasítások alapján szerel össze, és a szolgáltató már megvizsgálta a szóban forgó rendszert vagy annak alkatrészét egy vagy több fő jellemzőinek tekintetében a vonatkozó harmonizált műszaki specifikációnak megfelelően. A feltételek teljesülése esetén a gyártó jogosult arra, hogy a teljesítményről részben vagy egészben a rendelkezésére bocsátott rendszer vagy alkatrész vizsgálati eredményeinek megfelelően nyilatkozzon.

A gyártó csak akkor használhatja fel más gyártó
  vagy rendszerszolgáltató
  vizsgálati eredményeit, ha engedélyt kapott arra az érintett gyártótól, aki továbbra is felel a vizsgálati eredmények pontosságáért, megbízhatóságáért és állandóságáért.
  A gyártó csak akkor használhatja fel az egy másik gyártótól vagy rendszerszolgáltatótól kapott vizsgálati eredményeket, ha engedélyt kapott arra a gyártótól vagy a rendszerszolgáltatótól. Továbbra is a gyártó felel azért, hogy a termék az alkalmazandó harmonizált műszaki specifikációval összhangban megfeleljen a bejelentett teljesítménynek. A gyártó biztosítja, hogy a termék teljesítményét nem éri káros hatás a gyártási és összeszerelési folyamat egy későbbi szakaszában.

(2)   
  Az egyéni műszaki dokumentációt egy, a VI. mellékletben említett releváns tanúsító szerv ellenőrzi,
  ha az (1) bekezdésben említett építési termék olyan építési termékcsaládba tartozik, amely tekintetében
  a teljesítményállandóság értékelésére és ellenőrzésére

  a VI. mellékletben leírt ▐ rendszert kell
  alkalmazni,

| — | az 1. vagy 2. rendszert a 26. cikk (1) bekezdése a) pontjának megfelelő termékek esetében (vizsgálat nélkül/további vizsgálat nélkül), |
| --- | --- |

—

az 1. vagy 2. rendszert a 26. cikk (1) bekezdése a) pontjának megfelelő termékek esetében (vizsgálat nélkül/további vizsgálat nélkül),

| — | az 1. 2. vagy 4. rendszert a 26. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelő termékek esetében (megosztott típusvizsgálat), |
| --- | --- |

—

az 1. 2. vagy 4. rendszert a 26. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelő termékek esetében (megosztott típusvizsgálat),

| — | az 1. vagy 2. rendszert a 26. cikk (1) bekezdése c) pontjának megfelelő termékek esetében (lépcsőzetes vizsgálat). |
| --- | --- |

—

az 1. vagy 2. rendszert a 26. cikk (1) bekezdése c) pontjának megfelelő termékek esetében (lépcsőzetes vizsgálat).

(3)
     
  E cikk nem vonatkozik azokra az importőrökre, akik saját nevük vagy márkajelzésük alatt hoznak forgalomba terméket, vagy akik egy már forgalomban lévő építési terméket módosítanak oly módon, hogy a bejelentett teljesítménynek való megfelelést az a 14. cikk értelmében befolyásolhatja.

27. cikk ║

Az egyéni műszaki dokumentáció használata
  az építési termékeket gyártó
  mikrovállalkozások által

(1)   
  Az építési termékeket gyártó
  mikrovállalkozások az építési termékek bejelentett teljesítményének értékelésére alkalmazandó rendszert egyéni műszaki dokumentációval helyettesíthetik. Az egyéni műszaki dokumentáció igazolja, hogy az építési termék megfelel az alkalmazandó előírásoknak.

(2)   Ha az (1) bekezdésben említett építési termék olyan építési termékcsaládba tartozik, amely tekintetében a VI. mellékletben leírt 1. vagy 2. rendszert kell használni a teljesítményállandóság értékelésére és ellenőrzésére, az egyéni műszaki dokumentációt egy, a VI. mellékletben említett releváns tanúsító szerv ellenőrzi.

(3)
     
  Az egyéni műszaki dokumentáció hasonló mértékű egészségvédelmet és biztonságot biztosít a személyeknek és az egyéb közérdekű kérdések szempontjából. Továbbra is a gyártó felel azért, hogy a termék megfeleljen a teljesítménynyilatkozatban bejelentett jellemzőknek. A gyártó megadja a termék tervezett végfelhasználására vonatkozó információkat.

(4)
     
  ...

   (12)

  -ra a Bizottság jelentést készít a jelen cikk végrehajtásáról, amelyben egyebek mellett megvizsgálja, hogy alkalmazhatósága kiterjeszthető-e más vállalkozásokra, alkalmazható-e kis sorozatban gyártott termékek esetében vagy esetleg hatályon kívül kell helyezni. A Bizottság fenti jelentését a jogalkotási javaslatok kíséretében megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(5)
     
  E cikk nem vonatkozik azokra az importőrökre, akik saját nevük vagy márkajelzésük alatt hoznak forgalomba terméket, vagy akik egy már forgalomban lévő építési terméket módosítanak oly módon, hogy a bejelentett teljesítménynek való megfelelést az a 14. cikk értelmében befolyásolhatja.

28. cikk ║

Az egyéni műszaki dokumentáció használata egyedi gyártású termékek esetében

(1)   Nem ipari gyártási eljárással, külön megrendelésre tervezett és előállított, egyetlen beazonosított építménybe beépített építési termék esetén a gyártó az építési termékek bejelentett teljesítményének értékelésére alkalmazandó rendszert egyéni műszaki dokumentációval helyettesítheti.
  Az egyéni műszaki dokumentáció azonos szintű bizalmi és megbízhatósági szintet garantál az építményekre vonatkozó alapvető követelményeket illetően.

(2)   Ha az (1) bekezdésben említett építési termék olyan építési termékcsaládba tartozik, amely tekintetében a VI. mellékletben leírt 1. vagy 2. rendszert kell használni a teljesítményállandóság értékelésére és ellenőrzésére, az egyéni műszaki dokumentációt egy, a VI. mellékletben említett releváns tanúsító szerv ellenőrzi.

VII. FEJEZET

A bejelentő hatóságok és a bejelentett szervek

29. cikk ║

Bejelentés

A tagállamok bejelentik a Bizottságnak és a többi tagállamnak a harmadik félként a teljesítményállandóság értékelésével vagy ellenőrzésével kapcsolatos feladatok ellátására felhatalmazott szerveket.

30. cikk ║

Bejelentő hatóságok

(1)   A tagállamok bejelentő hatóságot jelölnek ki, amely ezen rendelet alkalmazásában azon eljárások kialakításáért és végrehajtásáért felelős, amelyek a harmadik félként a termékek teljesítményállandóságának értékelésével vagy ellenőrzésével kapcsolatos feladatok ellátására felhatalmazott szervek értékeléséhez és bejelentéséhez szükségesek, valamint ez a hatóság felel a bejelentett szervek figyelemmel kíséréséért is, ideértve a 33. cikk rendelkezéseinek való megfelelést is.

(2)   Ha a bejelentés akkreditációs tanúsítványon alapul, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az (1) bekezdésben említett értékelést és figyelemmel kísérést a 765/2008/EK rendelet szerinti nemzeti akkreditációs szerveik végzik el annak rendelkezéseivel összhangban.

(3)   Ha a bejelentő hatóság az (1) bekezdésben említett értékelést, bejelentést vagy figyelemmel kísérést átruházza, alvállalkozásba adja vagy más módon egy olyan szervre bízza, amely nem állami szervezet, akkor a felhatalmazást kapott vagy más módon megbízott szervnek nyilvántartásba vett jogi személynek kell lennie, és meg kell felelnie, értelemszerűen, a 33. cikkben meghatározott előírásoknak. Ezenkívül a tevékenységeiből eredő felelősségekre kiterjedő biztosítással kell rendelkeznie.

(4)   A bejelentő hatóság teljes felelősséget vállal a felhatalmazást kapott vagy más módon megbízott szerv által végzett feladatokért.

(5)
     
  A bejelentő hatóság ellenőrzi a megfelelési értékelések elvégzésének helyességét anélkül, hogy a vállalkozásokra fölösleges terheket róna, és kellően figyelembe véve a vállalkozás méretét, az építőipari ágazat sajátosságait és szerkezetét, a kérdéses termék technológiájának összetettségi fokát, valamint a gyártási folyamat jellegét, volumenét és gyakoriságát.

31. cikk ║

A bejelentő hatóságokra vonatkozó előírások

(1)   A bejelentő hatóságot úgy kell létrehozni, hogy ne alakuljon ki összeférhetetlenség a bejelentett szervekkel.

(2)   A bejelentő hatóságot úgy kell felépíteni és működtetni, hogy tevékenységeinek objektivitása és pártatlansága biztos legyen.

(3)   A bejelentő hatóságot úgy kell felépíteni, hogy a teljesítményértékelést végző szervek bejelentésével kapcsolatos minden egyes döntést az értékelést végzőkkel nem azonos illetékes személyek hozzanak meg.

(4)   A bejelentő hatóság nem kínál vagy szolgáltat sem olyan tevékenységeket, amelyeket a bejelentett szervek végeznek, sem szaktanácsadói szolgáltatásokat kereskedelmi vagy kompetitív alapon.

(5)   A bejelentő hatóság szavatolja a kapott információ bizalmas kezelését.

(6)   A bejelentő hatóság kellő létszámú hozzáértő személyzettel rendelkezik feladatainak megfelelő ellátására.

32. cikk ║

A bejelentő hatóságok tájékoztatási kötelezettségei

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot azokról a nemzeti eljárásokról, amelyeket a teljesítményértékelést végző szervek értékelésére és bejelentésére, valamint a bejelentett szervek figyelemmel kísérésére hoztak létre, továbbá ezen információk bármilyen változásáról.

A Bizottság ezeket az információkat nyilvánosan hozzáférhetővé teszi.

33. cikk ║

A bejelentett szervekre vonatkozó előírások

(1)   A bejelentés céljából a teljesítményértékelést végző szerv teljesíti a (2)–(11) bekezdésben meghatározott előírásokat.

(2)   A teljesítményértékelést végző szerv a nemzeti jogszabályok szerint jön létre, és jogi személyiséggel rendelkezik.

(3)   A teljesítményértékelést végző szerv az általa értékelt szervezettől vagy terméktől független harmadik fél.

Ilyen harmadik félnek tekinthető az a szerv is, amely az általa értékelt építési termékek tervezésében, gyártásában, szállításában, összeszerelésében, használatában vagy karbantartásában részt vevő vállalatokat képviselő gazdasági társasághoz vagy szakmai szövetséghez tartozik, amennyiben függetlenségét és az érdekütközés hiányát igazolni tudja.

(4)   A teljesítményértékelést végző szerv, ennek felső szintű vezetése és a bejelentett teljesítmény állandóságának értékelési és ellenőrzési folyamatában harmadik félként feladatok végzéséért felelős személyzet nem lehet az értékelt építési termék tervezője, gyártója, szállítója, üzembe helyezője, vásárlója, tulajdonosa, felhasználója vagy karbantartója, sem ezek meghatalmazott képviselője. Ez nem zárja ki azoknak az értékelt termékeknek a használatát, amelyekre a bejelentett szervnek van szüksége munkája során, illetve a termékek személyes célokra történő használatát.

A bejelentett szervek nem vehetnek részt közvetlenül az említett építési termékek tervezésében, gyártásában vagy kialakításában, forgalmazásában, üzembe helyezésében, használatában vagy karbantartásában, és nem képviselhetik az ilyen tevékenységben részt vevő feleket sem. Nem végeznek olyan tevékenységeket, amelyek befolyásolhatják azokkal a feladatokkal kapcsolatos függetlenségüket, ítélőképességüket és feddhetetlenségüket, amelyek tekintetében bejelentették őket.

A bejelentett szerv biztosítja, hogy leányvállalatainak és alvállalkozóinak tevékenysége ne befolyásolja értékelési és ellenőrzési tevékenységeinek bizalmas jellegét, objektivitását és pártatlanságát.

(5)   A bejelentett szerv és személyzete a teljesítményállandóság értékelési és ellenőrzési folyamatában harmadik félként
  a gyártó számára biztosított teljes átláthatóság mellett
  folytatott feladatait az adott területtel kapcsolatos legmagasabb szintű szakmai feddhetetlenséggel és a szükséges műszaki szaktudással végzik el, és függetlenek minden olyan, különösen az ilyen tevékenységek eredményeiben érdekelt személyektől vagy személyek csoportjaitól eredő – főként pénzügyi – nyomásgyakorlástól és ösztönzéstől, amely befolyásolhatná döntésüket vagy az értékelési és/vagy ellenőrzési tevékenységeik eredményeit.

(6)   A bejelentett szerv képes a teljesítményállandóság értékelési és ellenőrzési folyamatában az összes harmadik félként folytatandó feladata ellátására, amelyek tekintetében a VI. mellékletben foglaltak szerint bejelentették, és amelyek tekintetében bejelentették, függetlenül attól, hogy ezeket a feladatokat maga a bejelentett szerv végzi, vagy valaki más az ő megbízásában és felelőssége alatt.

A teljesítményállandóság értékelésére és ellenőrzésére szolgáló valamennyi rendszer tekintetében, továbbá minden olyan építési termékkategória, termékjellemző és feladat tekintetében, amely kapcsán a szervet bejelentették, a következők mindig a bejelentett szerv rendelkezésére állnak:

| a) | a teljesítményállandóság értékelési és ellenőrzési folyamatában harmadik félként végzendő feladatokhoz szükséges műszaki tudással, valamint elegendő és megfelelő tapasztalattal rendelkező személyzet; |
| --- | --- |

a)

a teljesítményállandóság értékelési és ellenőrzési folyamatában harmadik félként végzendő feladatokhoz szükséges műszaki tudással, valamint elegendő és megfelelő tapasztalattal rendelkező személyzet;

| b) | az eljárások átláthatóságának és reprodukálhatóságának biztosítása érdekében azoknak az eljárásoknak a leírása, amelyek szerint a teljesítményértékelést végzik. Megfelelő politikát és eljárásokat vezetett be a bejelentett szervként végrehajtott feladatai és egyéb tevékenységei elkülönítésére; |
| --- | --- |

b)

az eljárások átláthatóságának és reprodukálhatóságának biztosítása érdekében azoknak az eljárásoknak a leírása, amelyek szerint a teljesítményértékelést végzik. Megfelelő politikát és eljárásokat vezetett be a bejelentett szervként végrehajtott feladatai és egyéb tevékenységei elkülönítésére;

| c) | az ahhoz szükséges eljárások, hogy a bejelentett szerv tevékenységei során figyelembe tudja venni a vállalatok méretét, ágazatát, szerkezetét, a szóban forgó terméktechnológia összetettségi fokát és a gyártási eljárás tömeg- vagy sorozatjellegét. |
| --- | --- |

c)

az ahhoz szükséges eljárások, hogy a bejelentett szerv tevékenységei során figyelembe tudja venni a vállalatok méretét, ágazatát, szerkezetét, a szóban forgó terméktechnológia összetettségi fokát és a gyártási eljárás tömeg- vagy sorozatjellegét.

Rendelkezik a bejelentése szerinti tevékenységekhez kapcsolódó műszaki és adminisztrációs feladatok megfelelő ellátásához szükséges eszközökkel, továbbá hozzáfér valamennyi szükséges felszereléshez vagy létesítményhez.

(7)   A bejelentés szerinti tevékenységek elvégzéséért felelős személyzet a következők birtokában van:

| a) | szolid műszaki szakképzés, amely valamennyi harmadik félként végzendő feladatra kiterjed a bejelentett teljesítmény állandóságának értékelési és ellenőrzési folyamatában a bejelentés szerinti területen; |
| --- | --- |

a)

szolid műszaki szakképzés, amely valamennyi harmadik félként végzendő feladatra kiterjed a bejelentett teljesítmény állandóságának értékelési és ellenőrzési folyamatában a bejelentés szerinti területen;

| b) | a végzendő értékelésekre és ellenőrzésekre vonatkozó előírások megfelelő ismerete és az ilyen műveletek elvégzéséhez szükséges megfelelő szakértelem; |
| --- | --- |

b)

a végzendő értékelésekre és ellenőrzésekre vonatkozó előírások megfelelő ismerete és az ilyen műveletek elvégzéséhez szükséges megfelelő szakértelem;

| c) | az alkalmazandó harmonizált szabványok és a rendelet idevágó rendelkezéseinek megfelelő ismerete és megértése; |
| --- | --- |

c)

az alkalmazandó harmonizált szabványok és a rendelet idevágó rendelkezéseinek megfelelő ismerete és megértése;

| d) | az értékelések és ellenőrzések elvégzését igazoló tanúsítványok, nyilvántartások és jelentések elkészítésére való alkalmasság. |
| --- | --- |

d)

az értékelések és ellenőrzések elvégzését igazoló tanúsítványok, nyilvántartások és jelentések elkészítésére való alkalmasság.

(8)   A bejelentett szerv, valamint felső szintű vezetése és az értékelést végző személyzet pártatlanságát biztosítani kell.

A bejelentett szerv felső szintű vezetése és az értékelést végző személyzet javadalmazása nem függ az elvégzett értékelések számától vagy az értékelések eredményétől.

(9)   A bejelentett szerv felelősségbiztosítást köt, kivéve ha a felelősséget a nemzeti joggal összhangban az állam vállalja át, vagy ha a tagállam közvetlenül maga felel az elvégzett értékelésért és/vagy ellenőrzésért.

(10)   A bejelentett szerv személyzete betartja a szakmai titoktartás követelményeit minden olyan információ tekintetében, amely a VI. mellékletben foglalt feladataik végrehajtása során jutott birtokukba, kivéve annak a tagállamnak az illetékes közigazgatási hatóságaival kapcsolatban, ahol a szerv tevékenységét gyakorolja. A tulajdonjogokat védelem illeti.

(11)   A bejelentett szerv részt vesz a vonatkozó szabványosítási tevékenységekben és az ezen rendelet alapján létrehozott bejelentett szerv koordináló csoportjának tevékenységeiben, illetve értékelő személyzetét tájékoztatja ezekről, továbbá általános iránymutatásként alkalmazza az említett csoport munkája eredményeként létrejött adminisztratív döntéseket és dokumentumokat.

(12)
     
  A bejelentett szervek saját érdekükben tájékoztatják ügyfeleiket és tanácsokat adnak nekik.

34. cikk

A megfelelőség vélelmezése

Amennyiben a teljesítményértékelést végző szerv igazolni tudja, hogy teljesíti az olyan harmonizált szabványokban vagy a szabványok részeiben rögzített kritériumokat, amelyek hivatkozásait közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, akkor azt kell vélelmezni, hogy megfelel a 33. cikkben meghatározott követelményeknek, amennyiben a követelmények az alkalmazandó harmonizált szabványok hatálya alá tartoznak.

35. cikk ║

A bejelentett szervek leányvállalatai és alvállalkozásai

(1)   Ha a bejelentett szerv alvállalkozásba adja a teljesítményállandóság értékelési és ellenőrzi folyamatához kapcsolódó, harmadik félként végzendő egyes feladatokat, vagy leányvállalatot vesz igénybe e célból, gondoskodik arról, hogy az alvállalkozó vagy a leányvállalat teljesítse a 33. cikkben meghatározott követelményeket, és tájékoztatja a bejelentő hatóságot.

(2)   A bejelentett szerv teljes felelősséget vállal az alvállalkozók vagy leányvállalatok által elvégzett feladatokért, függetlenül azok letelepedési helyétől.

(3)   A tevékenységeket alvállalkozásba adni vagy leányvállalattal elvégeztetni csak az ügyfél beleegyezésével lehet.

(4)   A bejelentett szerv a nemzeti hatóságok számára elérhetővé teszi az alvállalkozó vagy a leányvállalat szakmai képesítésének értékelésére és az alvállalkozó vagy a leányvállalat által a VI. melléklet szerint elvégzett munkára vonatkozó releváns dokumentumokat.

36. cikk ║

Helyszíni vizsgálatok

(1)   Amennyiben műszaki, gazdasági vagy logisztikai okok indokolják, a bejelentett szervek dönthetnek úgy, hogy a VI. mellékletben említett vizsgálatokat vagy a gyárban a gyártó egy belső laboratóriumában található vizsgálati berendezést használva, vagy – a gyártó előzetes beleegyezésével – magán vagy állami laboratóriumban az ottani vizsgálati berendezést használva végzik vagy végeztetik el felügyeletük alatt.

(2)   A vizsgálatok elvégzése előtt a bejelentett szerv ellenőrzi, hogy a vizsgálati berendezés megfelelő kalibrációs rendszerrel rendelkezik-e, és működőképes-e.

37. cikk ║

Bejelentés iránti kérelem

(1)   Az a szerv, amely a teljesítményállandóság értékelési és ellenőrzési folyamatában harmadik félként ellátandó feladatok elvégzésére kíván felhatalmazást kapni, kérelmet nyújt be a letelepedés helye szerinti tagállam bejelentő hatóságához.

(2)   A kérelemhez mellékelni kell a végzendő tevékenységek és azon értékelési és/vagy ellenőrzési folyamatok leírását, amelyek tekintetében a szerv szakmailag alkalmasnak tekinti magát, továbbá – amennyiben van ilyen – a 765/2008/EK rendelet szerinti nemzeti akkreditációs testület által kiállított akkreditációs tanúsítványt, mely igazolja, hogy a szerv teljesíti a 33. cikkben rögzített követelményeket.

(3)   Amennyiben az érintett szerv nem tud akkreditációs tanúsítványt bemutatni, mindazokat az igazoló okmányokat a bejelentő hatóság rendelkezésére bocsátja, amelyek annak ellenőrzéséhez, elismeréséhez és rendszeres figyelemmel kíséréséhez szükségesek, hogy teljesíti a 33. cikkben meghatározott követelményeket.

38. cikk ║

Bejelentési eljárás

(1)   A bejelentő hatóságok csak olyan szerveket jelenthetnek be, amelyek teljesítették a 33. cikkben meghatározott követelményeket.

(2)   A bejelentés során a Bizottságot és a többi tagállamot a Bizottság által kifejlesztett és kezelt elektronikus bejelentési eszközzel értesítik.

A (3) bekezdés második albekezdésében említett horizontális bejelentések esetében, amikor nem áll rendelkezésre megfelelő elektronikus bejelentési eszköz, kivételesen a papíralapú bejelentés is elfogadott.

(3)   A bejelentés tartalmazza a betöltendő funkciók valamennyi részletét, a vonatkozó harmonizált műszaki specifikációra való hivatkozást, valamint – a VI. melléklet 1.4 pontjában leírt rendszer céljaira – a termék azon fő jellemzőit, amelyek tekintetében a szerv szakmailag alkalmas.

A következő fő jellemzők esetében azonban el lehet tekinteni a vonatkozó harmonizált műszaki specifikációra történő hivatkozástól:

| a) | tűzzel szembeni viselkedés; |
| --- | --- |

a)

tűzzel szembeni viselkedés;

| b) | tűzállóság; |
| --- | --- |

b)

tűzállóság;

| c) | kültéri tűzzel szembeni viselkedés; |
| --- | --- |

c)

kültéri tűzzel szembeni viselkedés;

| d) | zajelnyelés. |
| --- | --- |

d)

zajelnyelés.

(4)   Ha a bejelentés nem akkreditációs tanúsítványon alapul, a bejelentő hatóság a Bizottság és a többi tagállam rendelkezésére bocsátja mindazokat az igazoló okmányokat, amelyek tanúsítják a szerv szakmai alkalmasságát és azt biztosító intézkedések meghozatalát, hogy a szervet rendszeresen figyelemmel kísérik, és továbbra is meg fog felelni a 33. cikkben meghatározott követelményeknek.

(5)   A szóban forgó szerv akkor működhet bejelentett szervként, ha sem a Bizottság, sem a tagállamok nem emeltek kifogást ellene az akkreditációs tanúsítványon alapuló bejelentést követő két héten, illetve a nem akkreditációs tanúsítványon alapuló bejelentést követő két hónapon belül.

E rendelet alkalmazásában csak az ilyen szerv tekinthető bejelentett szervnek.

(6)   A Bizottságot és a többi tagállamot értesíteni kell a bejelentés bármely későbbi releváns változásáról.

39. cikk ║

Azonosító számok és a bejelentett szervek jegyzéke

(1)   A Bizottság a bejelentett szervet azonosító számmal látja el.

A Bizottság egyetlen azonosító számot ad ki, még akkor is, ha a szervet több közösségi jogi aktus szerint is bejelentik.

(2)   A Bizottság nyilvánosan hozzáférhetővé teszi az e rendelet szerint bejelentett szervek jegyzékét, beleértve a kiadott azonosító számokat és azokat a tevékenységeket is, amelyek tekintetében bejelentették őket.

A Bizottság biztosítja, hogy a jegyzéket folyamatosan aktualizálják.

40. cikk ║

A bejelentés változásai

(1)   Amennyiben a bejelentő hatóság megállapítja, vagy tájékoztatást kap arról, hogy a bejelentett szerv már nem felel meg a 33. cikkben meghatározott követelményeknek, vagy elmulasztja teljesíteni kötelezettségeit, adott esetben korlátozhatja, felfüggesztheti vagy visszavonhatja a bejelentést, annak függvényében, hogy milyen súlyos a követelményeknek való meg nem felelés vagy a kötelezettségek teljesítésének elmulasztása. Erről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot.

(2)   Ha a bejelentést visszavonják, korlátozzák vagy felfüggesztik, illetve a bejelentett szerv megszünteti tevékenységét, az érintett bejelentő tagállam megteszi a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy egy másik bejelentett szerv dolgozza fel a dossziékat, vagy pedig gondoskodik arról, hogy kérésre az illetékes bejelentő és piacfelügyeleti hatóságoknak be tudják mutatni a dossziékat.

41. cikk ║

A bejelentett szerv szakmai alkalmasságának vitatása

(1)   A Bizottság kivizsgál minden olyan esetet, ahol kétség merül fel a bejelentett szerv szakmai alkalmasságával kapcsolatban, illetve nem biztos, hogy a bejelentett szerv folyamatosan teljesíti a vele szemben támasztott követelményeket és kötelezettségeket – akár maga a Bizottság vonja ezeket kétségbe, akár mások hívják fel rá a figyelmét.

(2)   A bejelentő tagállam kérésre a Bizottság rendelkezésére bocsátja az érintett szerv bejelentésének vagy szakmai alkalmassága fenntartásának alapjául szolgáló összes információt.

(3)   A Bizottság gondoskodik arról, hogy az általa folytatott vizsgálatok során kapott információkat bizalmasan kezeljék.

(4)   Ha a Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett szerv nem, illetve már nem teljesíti a rá vonatkozó bejelentés követelményeit, tájékoztatja erről a bejelentő tagállamot, és felkéri a szükséges korrekciós intézkedések megtételére, beleértve szükség esetén a bejelentés visszavonását is.

42. cikk ║

A bejelentett szervek működési kötelezettségei

(1)   A bejelentett szervek harmadik félként ellátandó feladataikat a VI. mellékletben meghatározott, a teljesítményállandóság értékelésére és ellenőrzésére szolgáló rendszerek szerint végzik.

(2)   A teljesítményállandóság értékelését és ellenőrzését az arányosság elvét szem előtt tartva végzik, a gazdasági szereplők szükségtelen terhelését elkerülendő. A bejelentett szervek tevékenységeiket úgy végzik, hogy közben figyelembe veszik a vállalatok méretét, ágazatát, szerkezetét, a szóban forgó terméktechnológia összetettségi fokát és a gyártási eljárás sorozatjellegét.

Mindemellett azonban az adott termékkel szemben a megfelelő szigorral járnak el, mint ahogy azt rendelet előírja a terméknek az építmények biztonságában játszott szerepéhez mérten.

(3)   Ha a gyártott termék teljesítményállandóságának ellenőrzésére irányuló figyelemmel kísérési tevékenység közben a bejelentett szerv megállapítja, hogy az építési termék teljesítménye már nem ugyanaz, mint a terméktípus teljesítménye, felszólítja a gyártót a szükséges korrekciós intézkedések meghozatalára, és szükség esetén felfüggeszti vagy visszavonja a gyártónak kiadott tanúsítványt.

(4)   Ha nem hoznak korrekciós intézkedéseket, vagy azok nem érik el a kívánt hatást, a bejelentett szerv szükség szerint korlátozza, felfüggeszti vagy visszavonja a tanúsítványokat.

43. cikk ║

A bejelentett szervek tájékoztatási kötelezettsége

(1)   A bejelentett szervek a következőkről tájékoztatják a bejelentő hatóságot:

| a) | a tanúsítványok bármilyen elutasítása, korlátozása, felfüggesztése vagy visszavonása; |
| --- | --- |

a)

a tanúsítványok bármilyen elutasítása, korlátozása, felfüggesztése vagy visszavonása;

| b) | mindazon körülmények, amelyek a bejelentés hatályát vagy feltételeit érinthetik; |
| --- | --- |

b)

mindazon körülmények, amelyek a bejelentés hatályát vagy feltételeit érinthetik;

| c) | a piacfelügyeleti hatóságoktól kapott minden olyan kérés, amely a teljesítményállandóság értékelésével és/vagy ellenőrzésével kapcsolatban elvégzett tevékenységekre vonatkozó tájékoztatást érinti; |
| --- | --- |

c)

a piacfelügyeleti hatóságoktól kapott minden olyan kérés, amely a teljesítményállandóság értékelésével és/vagy ellenőrzésével kapcsolatban elvégzett tevékenységekre vonatkozó tájékoztatást érinti;

| d) | kérésre azok a feladatok, amelyeket a teljesítményállandóság értékelési és ellenőrzési rendszereinek megfelelően harmadik félként láttak el a rájuk vonatkozó bejelentés hatálya szerint, valamint minden más elvégzett tevékenység, ideértve a határokon átnyúló tevékenységeket és a tevékenységek alvállalkozásba adását is. |
| --- | --- |

d)

kérésre azok a feladatok, amelyeket a teljesítményállandóság értékelési és ellenőrzési rendszereinek megfelelően harmadik félként láttak el a rájuk vonatkozó bejelentés hatálya szerint, valamint minden más elvégzett tevékenység, ideértve a határokon átnyúló tevékenységeket és a tevékenységek alvállalkozásba adását is.

(2)   A bejelentett szervek a rendelet szerint bejelentett többi olyan szerv rendelkezésére bocsátják az értékelésekkel és/vagy ellenőrzésekkel kapcsolatos negatív és, kérésre, pozitív eredményekkel kapcsolatos releváns információkat, amelyek a teljesítményállandóság értékelési és ellenőrzési rendszereinek megfelelően harmadik félként hasonló feladatokat látnak el ugyanazokkal az építési termékekkel kapcsolatban.

44. cikk ║

Tapasztalatcsere

A Bizottság gondoskodik a tagállamok bejelentéssel kapcsolatos szakpolitikai intézkedésekért felelős nemzeti hatóságai közötti tapasztalatcsere megszervezéséről.

45. cikk ║

A bejelentett szervek koordinálása

A Bizottság biztosítja, hogy a 29. cikk szerint bejelentett szervek között a szükséges koordináció és együttműködés – a bejelentett szervek mind ágazati szintű, mind ágazatokon átnyúló csoportjainak formájában – megvalósuljon és megfelelően működjön.

A tagállamok biztosítják, hogy az általuk bejelentett szervek – közvetlenül vagy kijelölt képviselők által – részt vesznek e csoportok munkájában.

VIII. FEJEZET

Piacfelügyelet és védintézkedési eljárások

46. cikk ║

Nemzeti szintű eljárás a kockázatot jelentő építési termékek kezelésére

(1)   Ha valamelyik tagállam piacfelügyeleti hatóságai a 765/2008/EK rendelet 18. cikke alapján intézkedést hoztak, illetve ha elégséges indokuk van azt feltételezni, hogy az építési termék nem felel meg a bejelentett teljesítményeknek, és/vagy kockázatot jelent az emberek egészsége vagy biztonsága, illetve a közérdekek védelmének más, ebben a rendeletben szabályozott kérdései szempontjából, akkor az érintett termékkel kapcsolatban az ebben a rendeletben meghatározott összes követelményre kiterjedő értékelést végeznek. Az érintett gazdasági szereplők a szükséges módon együttműködnek a piacfelügyeleti hatóságokkal.

Ha az értékelés során a piacfelügyeleti hatóságok megállapítják, hogy a termék nem felel meg a rendeletben megállapított követelményeknek, haladéktalanul felszólítják az érintett gazdasági szereplőt, hogy hozza meg az összes megfelelő korrekciós intézkedést, amely ahhoz szükséges, hogy a termék megfeleljen az említett követelményeknek, vagy – a kockázat jellegével arányosan, ahogyan előírják – vonja vissza a terméket a piacról vagy ésszerű időn belül hívja vissza azt.

A piacfelügyeleti hatóságok tájékoztatják erről az érintett bejelentett szervet.

A fent említett intézkedésekre a 765/2008/EK rendelet 19. cikke érvényes.

(2)   Ha a piacfelügyeleti hatóságok úgy ítélik meg, hogy a jogsértés nem korlátozódik a tagállam területére, tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot az értékelés eredményeiről és azokról az intézkedésekről, amelyek meghozatalára a gazdasági szereplőt felszólították.

(3)   A gazdasági szereplő biztosítja, hogy a korrekciós intézkedéseket az összes olyan érintett építési termék tekintetében meghozzák, amelyeket a közösségi piacon hozzáférhetővé tett.

(4)   Ha az érintett gazdasági szereplő az (1) bekezdés második albekezdésében említett időszakon belül nem hoz megfelelő korrekciós intézkedéseket, a piacfelügyeleti hatóságok meghozzák az összes megfelelő átmeneti intézkedést az építési termék nemzeti piaci hozzáférhetőségének megtiltása vagy korlátozása, illetve a forgalomból való kivonása vagy visszahívása érdekében.

Ezekről az intézkedésekről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot.

(5)   A (4) bekezdésben említett tájékoztatásban megadják az összes rendelkezésre álló adatot, különösen a nem megfelelő építési termék azonosításához szükséges adatokat, az építési termék származási helyét, a felmerülő kockázat jellegét, a meghozott nemzeti intézkedések jellegét és időtartamát, valamint az érintett gazdasági szereplő által képviselt álláspontot. A piacfelügyeleti hatóságok jelzik, hogy az előírások megsértése a következők egyike miatt következett-e be:

| a) | a termék nem teljesíti az emberek egészségével és biztonságával vagy a közérdekek védelmének más, ebben a rendeletben szabályozott kérdéseivel kapcsolatos követelményeket; |
| --- | --- |

a)

a termék nem teljesíti az emberek egészségével és biztonságával vagy a közérdekek védelmének más, ebben a rendeletben szabályozott kérdéseivel kapcsolatos követelményeket;

| b) | a harmonizált műszaki specifikációk vagy az egyéni műszaki dokumentáció hiányosságai. |
| --- | --- |

b)

a harmonizált műszaki specifikációk vagy az egyéni műszaki dokumentáció hiányosságai.

(6)   Az eljárást kezdeményező tagállamtól eltérő tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot az elfogadott intézkedésekről és azokról a kiegészítő információkról, amelyek az építési termék megfelelőségének hiányáról a rendelkezésükre áll, valamint – amennyiben nem értenek egyet a bejelentett nemzeti intézkedéssel – a kifogásaikról.

(7)   Amennyiben a (4) bekezdésben említett tájékoztatás kézhezvételétől számított tizenöt munkanapon belül sem a tagállamok, sem a Bizottság nem emeltek kifogást az adott tagállam által az érintett építési termékkel kapcsolatban hozott átmeneti intézkedés ellen, az intézkedés megalapozottnak tekintendő.

(8)   A tagállamok biztosítják, hogy az érintett építési termék tekintetében meghozzák a megfelelő korlátozó intézkedéseket, mint például a termék haladéktalan kivonását az adott tagállam piacáról.

47. cikk ║

Közösségi védintézkedési eljárás

(1)   Amennyiben a 46. cikk (3) és (4) bekezdésében meghatározott eljárás befejezését követően kifogást emelnek egy tagállam valamelyik nemzeti intézkedése ellen, illetve ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a nemzeti intézkedés ellentétes a közösségi jogszabályokkal, a Bizottság haladéktalanul konzultációt kezd a tagállamokkal és az érintett gazdasági szereplővel/szereplőkkel, és megkezdi a nemzeti intézkedés értékelését. Az értékelés eredményei alapján határozatot hoz arról, hogy az intézkedés indokolt-e.

A bizottsági határozat címzettje valamennyi tagállam; meghozataláról a Bizottság haladéktalanul értesíti őket és a megfelelő gazdasági szereplőt/szereplőket.

(2)   Ha a nemzeti intézkedést indokoltnak ítélik meg, valamennyi tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a nem megfelelő építési terméket kivonják a piacaikról. A tagállamok tájékoztatják erről a Bizottságot. Ha a nemzeti intézkedést megalapozatlannak ítélik, az érintett tagállam visszavonja az intézkedést.

(3)   Ha a nemzeti intézkedést megalapozottnak ítélik meg, és a termék megfelelőségének hiánya a 46. cikk (5) bekezdésének b) pontjában említett harmonizált szabványok hiányosságaiból ered, akkor a Bizottság tájékoztatja a megfelelő európai szabványügyi testületet/testületeket, és a 98/34/EK irányelv 5. cikk (1) bekezdése alapján létrehozott állandó bizottság elé terjeszti az ügyet. Az állandó bizottság konzultációt folytat a megfelelő európai szabványügyi testülettel, és haladéktalanul véleményt nyilvánít.

Ha a nemzeti intézkedést megalapozottnak tekintik, és az építési termék megfelelőségének hiánya az európai értékelési dokumentum vagy a 46. cikk (5) bekezdésének b) pontjában említett egyéni műszaki dokumentáció hiányosságaiból ered, a Bizottság elfogadja a megfelelő intézkedéseket.

48. cikk ║

Az előírásoknak megfelelő építési termékek, amelyek mégis biztonsági és egészségi kockázatot jelentenek

(1)   Amennyiben egy tagállam a 46. cikk (1) bekezdése szerinti értékelés elvégzését követően megállapítja, hogy egy ennek a rendeletnek megfelelő építési termék mégis kockázatot jelent az emberek egészségének vagy biztonságának, illetve a közérdek védelmének más szempontjából, akkor felszólítja az érintett gazdasági szereplőt a megfelelő intézkedések megtételére annak érdekében, hogy a szóban forgó építési termék forgalomba hozatalakor már ne jelentsen kockázatot, illetve hogy – a kockázat jellegével arányosan, ahogyan a tagállam előírja – vonja vissza a terméket a piacról, vagy ésszerű időn belül hívja vissza azt.

(2)   A gazdasági szereplő biztosítja, hogy a korrekciós intézkedéseket az összes olyan érintett építési termék tekintetében meghozzák, amelyeket a közösségi piacon hozzáférhetővé tett.

(3)   A tagállam haladéktalanul tájékoztatja erről a Bizottságot és a többi tagállamot. A tájékoztatásban megadják az összes rendelkezésre álló adatot, különösen a nem megfelelő építési termék azonosításához szükséges adatokat, a termék származási helyét és ellátási láncát, a felmerülő kockázat jellegét, a meghozott nemzeti intézkedések jellegét és időtartamát.

(4)   A Bizottság haladéktalanul konzultációt kezd a tagállamokkal és az érintett gazdasági szereplővel/szereplőkkel, és megkezdi a nemzeti intézkedés értékelését. Az értékelés eredményei alapján határozatot hoz, amelyben megadja, hogy az intézkedés indokolt-e, és szükség esetén megfelelő intézkedésekre tesz javaslatot.

(5)   A bizottsági határozat címzettje valamennyi tagállam; meghozataláról a Bizottság haladéktalanul értesíti őket és a megfelelő gazdasági szereplőt/szereplőket.

49. cikk ║

Az előírások formai megsértése

(1)   Ha egy tagállam a következő megállapítások egyikére jut, akkor – a 46. cikk sérelme nélkül – felszólítja az érintett gazdasági szereplőt, hogy vessen véget az előírások említett megsértésének:

| a) | a CE-jelölést a 8. vagy 17. cikket megsértve helyezték el; |
| --- | --- |

a)

a CE-jelölést a 8. vagy 17. cikket megsértve helyezték el;

| b) | nem helyeztek el CE-jelölést, holott a 7. cikk (1) bekezdése előírja; |
| --- | --- |

b)

nem helyeztek el CE-jelölést, holott a 7. cikk (1) bekezdése előírja;

| c) | nem állítottak ki teljesítménynyilatkozatot, holott a 4. cikk előírja; |
| --- | --- |

c)

nem állítottak ki teljesítménynyilatkozatot, holott a 4. cikk előírja;

| d) | a teljesítménynyilatkozatot nem a 4., 5. és 6. cikk szerint állították ki; |
| --- | --- |

d)

a teljesítménynyilatkozatot nem a 4., 5. és 6. cikk szerint állították ki;

| e) | a műszaki dokumentáció nem hozzáférhető vagy nem teljes. |
| --- | --- |

e)

a műszaki dokumentáció nem hozzáférhető vagy nem teljes.

(2)   Ha továbbra is megsértik az előírásokat az (1) bekezdésben említett módon, a tagállam minden megfelelő intézkedést megtesz annak biztosítására, hogy az építési termék piaci hozzáférhetőségét korlátozza vagy megtiltsa, illetve visszahívja vagy visszavonja a terméket a piacról.

IX. FEJEZET

Záró rendelkezések

50. cikk ║

A mellékletek módosítása

(1)   A Bizottság az I–VI. mellékletet módosíthatja.

(2)   Ezeket az intézkedéseket, amelyek a rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, az 51. cikk (2) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban fogadják el.

51. cikk ║

A bizottság

(1)   A Bizottság munkáját az építésügyi állandó bizottság nevű bizottság segíti.

(2)   Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a 8. cikk rendelkezéseire is figyelemmel.

(3)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az 1. cikkben említett bizottság tagjai függetlenek legyenek az építési termékek megfelelési értékelésében részt vevő felektől.

52. cikk ║

Hatályon kívül helyezés

(1)   A 89/106/EGK irányelv hatályát veszti.

(2)   A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozást az e rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni.

53. cikk ║

Átmeneti rendelkezések

(1)   A 2011. július 1. előtt a 89/106/EGK irányelv szerint forgalomba helyezett építési termékek ennek a rendeletnek megfelelőnek tekintendők.

(2)   A gyártók és importőrök 2011. július 1. előtt a 89/106/EGK irányelv szerint kiadott megfelelőségi tanúsítvány vagy megfelelőségi nyilatkozat alapján tehetnek teljesítménynyilatkozatot.

(3)   Azokat az európai műszaki engedélyre vonatkozó iránymutatásokat, amelyeket 2011. július 1. előtt a 89/106/EGK irányelv 11. cikkének megfelelően tettek közzé,
  valamint az építési termékek értékelési eljárásainak közös értelmezését, amelyet az
  európai
  műszaki értékelést végző szerv a 89/106/EGK irányelv 9. cikke (2) bekezdésének megfelelően 2011. július 1. előtt fogadott el, európai
  értékelési dokumentumként lehet használni.
  Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy megfelelő műszaki és tudományos szakértői vizsgálati szintet értek el az európai műszaki engedélyre vonatkozó iránymutatások vonatkozásában, akkor megbízást ad az európai szabványügyi szerveknek harmonizált szabvány kidolgozására, ezen iránymutatások alapján, a 20. cikk (4) bekezdésével összhangban.

(4)   Azokat az európai műszaki engedélyeket, amelyeket 2011. július 1. előtt a 89/106/EGK irányelv 9. cikkének megfelelően adtak ki, a gyártók és importőrök az engedélyek érvényességi ideje alatt európai műszaki értékelésként használhatják.

54. cikk ║

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A 3–21., 26., 27., 28., a 46–50., 52. és 53. cikkek, valamint az I., II., III. és VI. mellékletek azonban csak 2011. július 1-jétől alkalmazandók.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ║,

az Európai Parlament részérőla

az elnök

Tanács részéről

az elnök

---

(1)  2009. február 25-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

2009. február 25-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

(2)  HL C ...

2

(3)  Az Európai Parlament 2009. április 24-i álláspontja.

3

Az Európai Parlament 2009. április 24-i álláspontja.

(4)  HL L 40., 1989.2.11., 12. o. ║

4

(5)  
  HL L 218., 2008.8.13., 30. o.

5

HL L 218., 2008.8.13., 30. o.

(6)  
  HL L 218., 2008.8.13., 82. o.

6

HL L 218., 2008.8.13., 82. o.

(7)  
  HL C 91., 2003.4.16., 7. o. .

7

HL C 91., 2003.4.16., 7. o. .

(8)  
  HL L 204., 1998.7.21., 37. o.

8

HL L 204., 1998.7.21., 37. o.

(9)  
  HL L 218., 2008.8.13., 21. o.

9

HL L 218., 2008.8.13., 21. o.

(10)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. ║

10

(11)  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

11

(12)  
  Az e rendelet hatálybalépésétől számított 5 év.

12

Az e rendelet hatálybalépésétől számított 5 év.

2009. április 24., péntekigI. MELLÉKLET

Az építményekre vonatkozó alapvető követelmények

Az építményeknek mind egészükben, mind különálló részeikben meg kell felelniük a rendeltetésük szerinti használatnak
  , figyelembe véve az építmények teljes életciklusa során érintett személyek egészségvédelmét és biztonságát
  .

Az építményekre vonatkozó alapvető követelményeknek szokásos karbantartás mellett gazdaságilag ésszerű élettartamon át teljesülniük kell.

1.   MECHANIKAI SZILÁRDSÁG ÉS ÁLLÉKONYSÁG

Az építményeket úgy kell megtervezni és kivitelezni, hogy a lehetséges terhelések, amelyeknek az építés és használat során ki vannak téve, ne eredményezzék a következő jelenségek egyikét sem:

| a) | az egész építmény vagy egy részének összeomlása; |
| --- | --- |

a)

az egész építmény vagy egy részének összeomlása;

| b) | megengedhetetlen mértékű, nagyobb elváltozások; |
| --- | --- |

b)

megengedhetetlen mértékű, nagyobb elváltozások;

| c) | az építmény más részeinek, illetve berendezéseinek vagy felszereléseinek sérülése a teherhordó épületszerkezetben bekövetkezett nagyobb elváltozás nyomán; |
| --- | --- |

c)

az építmény más részeinek, illetve berendezéseinek vagy felszereléseinek sérülése a teherhordó épületszerkezetben bekövetkezett nagyobb elváltozás nyomán;

| d) | a kiváltó okhoz képest túlzott méreteket öltő károsodás. |
| --- | --- |

d)

a kiváltó okhoz képest túlzott méreteket öltő károsodás.

2.   TŰZVÉDELEM

Az építményeket úgy kell megtervezni és kivitelezni, hogy tűz esetén:

| a) | a szerkezet megőrizze teherbíró képességét egy bizonyos ideig; |
| --- | --- |

a)

a szerkezet megőrizze teherbíró képességét egy bizonyos ideig;

| b) | az építményben a tűz és füst keletkezése és terjedése csak korlátozottan legyen lehetséges; |
| --- | --- |

b)

az építményben a tűz és füst keletkezése és terjedése csak korlátozottan legyen lehetséges;

| c) | a tűz szomszédos építményekre való átterjedése csak korlátozottan legyen lehetséges; |
| --- | --- |

c)

a tűz szomszédos építményekre való átterjedése csak korlátozottan legyen lehetséges;

| d) | a mentést végzők biztonsága figyelembe legyen véve. |
| --- | --- |

d)

a mentést végzők biztonsága figyelembe legyen véve.

3.   HIGIÉNIA, EGÉSZSÉG ÉS KÖRNYEZETVÉDELEM

Az építményeket úgy kell megtervezni és kivitelezni, hogy
  teljes életciklusok alatt
  ne jelentsenek veszélyt sem a
  munkavállalók, sem a
  lakók, sem a szomszédok higiéniájára, egészségére
  vagy biztonságára
  , és teljes élettartamuk alatt, építésük, használatuk és lebontásuk közben ne gyakoroljanak túlzott hatást sem a környezet minőségére, sem az éghajlatra a következők által:

| a) | mérges gázok kibocsátása; |
| --- | --- |

a)

mérges gázok kibocsátása;

| b) | veszélyes anyagok, illékony szerves vegyületek, üvegházhatású gázok vagy veszélyes részecskék kibocsátása a beltéri vagy kültéri levegőbe; |
| --- | --- |

b)

veszélyes anyagok, illékony szerves vegyületek, üvegházhatású gázok vagy veszélyes részecskék kibocsátása a beltéri vagy kültéri levegőbe;

| c) | veszélyes sugarak kibocsátása; |
| --- | --- |

c)

veszélyes sugarak kibocsátása;

| d) | veszélyes anyagok kibocsátása az ivó-, talaj- vagy tengervízbe vagy a talajba; |
| --- | --- |

d)

veszélyes anyagok kibocsátása az ivó-, talaj- vagy tengervízbe vagy a talajba;

| e) | nem szakszerű szennyvízelvezetés, füstgáz-kibocsátás, a szilárd vagy folyékony hulladék nem szakszerű ártalmatlanítása; |
| --- | --- |

e)

nem szakszerű szennyvízelvezetés, füstgáz-kibocsátás, a szilárd vagy folyékony hulladék nem szakszerű ártalmatlanítása;

| f) | nedvesség az építmények egyes részeiben vagy az építmények belső felületein. |
| --- | --- |

f)

nedvesség az építmények egyes részeiben vagy az építmények belső felületein.

4.   BIZTONSÁGOS HASZNÁLAT

Az építményeket úgy kell megtervezni és kivitelezni, hogy használatuk vagy üzemelésük során ne álljon fenn elfogadhatatlan baleseti kockázat, mint például megcsúszás, lezuhanás, ütközés, égés, áramütés és robbanás miatti sérülések.

5.   ZAJVÉDELEM

Az építményeket úgy kell megtervezni és kivitelezni, hogy az ott lakók vagy a közelben tartózkodó személyek által észlelt zajszint ne legyen káros hatással egészségükre, és lehetővé tegye megfelelő körülmények között éjszakai nyugalmukat, pihenésüket, valamint munkájukat.

6.   ENERGIATAKARÉKOSSÁG ÉS HŐSZIGETELÉS

Az építményeket, valamint fűtő-, hűtő-,
  világító
  - és szellőzőberendezéseiket úgy kell megtervezni és kivitelezni, hogy a felhasznált energiaköltségek a létesítmény helyszínének éghajlati adottságaihoz és az ott lakók hőigényéhez mérten alacsonyak maradjanak.
  Az építési termékeknek energiahatékonyaknak is kell lenniük; életciklusuk során a lehető legkevesebb energiát szabad csak felhasználniuk.

7.   A TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK FENNTARTHATÓ HASZNÁLATA

Az építményeket úgy kell megtervezni, kivitelezni és lebontani, hogy a természeti erőforrások fenntartható használata és a
  legalább a
  következők biztosítottak legyenek:

| a) | az építmények, a felhasznált anyagok és részek bontás után újrahasznosíthatók; |
| --- | --- |

a)

az építmények, a felhasznált anyagok és részek bontás után újrahasznosíthatók;

| b) | az építmények tartósak; |
| --- | --- |

b)

az építmények tartósak;

| c) | az építményekben környezetbarát nyersanyagokat és másodlagos nyersanyagokat használnak. |
| --- | --- |

c)

az építményekben környezetbarát nyersanyagokat és másodlagos nyersanyagokat használnak.

2009. április 24., péntekigII. MELLÉKLET

Eljárás az európai értékelési dokumentum elfogadására és az európai műszaki értékelés kiadására harmonizált szabványok által nem, vagy nem teljes mértékben szabályozott építőipari termékek számára

| 1. | A műszaki értékelést végző szerv (Technical Assessment Body _ TAB) elvégzi az értékelést, és kiadja az európai műszaki értékelést (European Technical Assessment – ETA) abban a termékkörben, amely tekintetében kijelölték.
  E melléklet gyártókra vonatkozó rendelkezései az importőrökre is alkalmazandók. |
| --- | --- |

1.

A műszaki értékelést végző szerv (Technical Assessment Body _ TAB) elvégzi az értékelést, és kiadja az európai műszaki értékelést (European Technical Assessment – ETA) abban a termékkörben, amely tekintetében kijelölték.

E melléklet gyártókra vonatkozó rendelkezései az importőrökre is alkalmazandók.

| 2. | Az európai értékelési dokumentumokat (European Assessment Document – EAD) a 2.1–2.11 pontok szerint kell kidolgozni és elfogadni.








  2.1. | A kiválasztott célpiac műszaki értékelést végző szervével egyeztetve az illetékes műszaki értékelést végző szerv elvégzi az értékelést a második szerződés rendelkezései és a munkaprogram-tervezet alapján, kiadja a megfelelő európai műszaki értékelést, és továbbítja azt a Bizottságnak és a többi műszaki értékelést végző szervnek, amelyeket ugyanabban a termékkörben az V. melléklet 1. táblázata szerint kineveztek. |
| --- | --- | --- |

2.

Az európai értékelési dokumentumokat (European Assessment Document – EAD) a 2.1–2.11 pontok szerint kell kidolgozni és elfogadni.

2.1.

A kiválasztott célpiac műszaki értékelést végző szervével egyeztetve az illetékes műszaki értékelést végző szerv elvégzi az értékelést a második szerződés rendelkezései és a munkaprogram-tervezet alapján, kiadja a megfelelő európai műszaki értékelést, és továbbítja azt a Bizottságnak és a többi műszaki értékelést végző szervnek, amelyeket ugyanabban a termékkörben az V. melléklet 1. táblázata szerint kineveztek.

| 2.2. | Az a műszaki értékelést végző szerv (TAB), amelyhez egy építési termék vonatkozásában európai műszaki értékelésre (ETA) irányuló kérelmet nyújtottak be (a továbbiakban: műszaki értékelést végző felelős szerv), a következőkről tájékoztatja a műszaki értékelést végző szervek 25. cikk (1) bekezdésében említett szervezetét és a Bizottságot: a kérelem tartalma, annak a teljesítményállandóság értékeléséről és ellenőrzéséről szóló bizottsági határozatnak a hivatkozása, amelyet a műszaki értékelést végző szerv a termék vonatkozásában alkalmazni kíván, illetve adott esetben az ilyen bizottsági határozat hiánya. |
| --- | --- |

2.2.

Az a műszaki értékelést végző szerv (TAB), amelyhez egy építési termék vonatkozásában európai műszaki értékelésre (ETA) irányuló kérelmet nyújtottak be (a továbbiakban: műszaki értékelést végző felelős szerv), a következőkről tájékoztatja a műszaki értékelést végző szervek 25. cikk (1) bekezdésében említett szervezetét és a Bizottságot: a kérelem tartalma, annak a teljesítményállandóság értékeléséről és ellenőrzéséről szóló bizottsági határozatnak a hivatkozása, amelyet a műszaki értékelést végző szerv a termék vonatkozásában alkalmazni kíván, illetve adott esetben az ilyen bizottsági határozat hiánya.

| 2.3. | A műszaki értékelést végző többi szervvel egyeztetve az illetékes műszaki értékelést végző szerv elvégzi az értékelést a második szerződés rendelkezései és a munkaprogram-tervezet alapján, kiadja a megfelelő európai műszaki értékelést, és továbbítja azt a Bizottságnak és a többi műszaki értékelést végző szervnek, amelyeket ugyanabban a termékkörben az V. melléklet 1. táblázata szerint kijelöltek. |
| --- | --- |

2.3.

A műszaki értékelést végző többi szervvel egyeztetve az illetékes műszaki értékelést végző szerv elvégzi az értékelést a második szerződés rendelkezései és a munkaprogram-tervezet alapján, kiadja a megfelelő európai műszaki értékelést, és továbbítja azt a Bizottságnak és a többi műszaki értékelést végző szervnek, amelyeket ugyanabban a termékkörben az V. melléklet 1. táblázata szerint kijelöltek.

| 2.4. | A műszaki értékelést végző felelős szerv a gyártóval együttműködve megszerzi a termékre és a termék rendeltetése szerinti használatára vonatkozó releváns információkat. A műszaki értékelést végző felelős szerv tájékoztatja a gyártót arról, ha a terméket egészben vagy részben más harmonizált műszaki specifikáció szabályozza. A műszaki értékelést végző felelős szerv megírja a gyártóval kötendő első szerződés tervezetét, amelyben meghatározza a munkaprogram kidolgozásának feltételeit. |
| --- | --- |

2.4.

A műszaki értékelést végző felelős szerv a gyártóval együttműködve megszerzi a termékre és a termék rendeltetése szerinti használatára vonatkozó releváns információkat. A műszaki értékelést végző felelős szerv tájékoztatja a gyártót arról, ha a terméket egészben vagy részben más harmonizált műszaki specifikáció szabályozza. A műszaki értékelést végző felelős szerv megírja a gyártóval kötendő első szerződés tervezetét, amelyben meghatározza a munkaprogram kidolgozásának feltételeit.

| 2.5. | Az első szerződés megkötését követő egy hónapon belül a gyártó a műszaki értékelést végző felelős szervnek egy műszaki dossziét nyújt be, amely a termék és rendeltetése szerinti használatának leírását, valamint az alkalmazandó üzemi gyártásellenőrzésről szóló részletes adatokat tartalmazza. |
| --- | --- |

2.5.

Az első szerződés megkötését követő egy hónapon belül a gyártó a műszaki értékelést végző felelős szervnek egy műszaki dossziét nyújt be, amely a termék és rendeltetése szerinti használatának leírását, valamint az alkalmazandó üzemi gyártásellenőrzésről szóló részletes adatokat tartalmazza.

| 2.6. | A műszaki dosszié kézhezvételét követő egy hónapon belül a műszaki értékelést végző felelős szerv elkészíti és elküldi a gyártónak a második szerződés és a munkaprogram tervezetét, amely részletes adatokat tartalmaz az összes szempontról és valamennyi olyan intézkedésről, amelyeket meghozni kíván a termék teljesítményének a fő termékjellemzők és a termék rendeltetésének vonatkozásában történő értékelése céljából. A munkaprogram vázlata legalább a következő részeket magában foglalja:






  a) | 1. rész: az értékelési program, amelyben szerepelnek a vizsgálati módszerek, a számítási módszerek, a leíró módszerek, paraméterek és más eszközök, ideértve azokat az értékelési kritériumokat is, amelyeket alkalmasnak tartanak a termék beazonosítására és a termék teljesítményének a fő termékjellemzők és a termék rendeltetésének vonatkozásában történő értékelésére, valamint a releváns fő jellemzőkre vonatkozó tartóssági szempontokat is; |
| --- | --- | --- |

2.6.

A műszaki dosszié kézhezvételét követő egy hónapon belül a műszaki értékelést végző felelős szerv elkészíti és elküldi a gyártónak a második szerződés és a munkaprogram tervezetét, amely részletes adatokat tartalmaz az összes szempontról és valamennyi olyan intézkedésről, amelyeket meghozni kíván a termék teljesítményének a fő termékjellemzők és a termék rendeltetésének vonatkozásában történő értékelése céljából. A munkaprogram vázlata legalább a következő részeket magában foglalja:

a)

1. rész: az értékelési program, amelyben szerepelnek a vizsgálati módszerek, a számítási módszerek, a leíró módszerek, paraméterek és más eszközök, ideértve azokat az értékelési kritériumokat is, amelyeket alkalmasnak tartanak a termék beazonosítására és a termék teljesítményének a fő termékjellemzők és a termék rendeltetésének vonatkozásában történő értékelésére, valamint a releváns fő jellemzőkre vonatkozó tartóssági szempontokat is;

| b) | 2. rész: annak az üzemnek az alapvizsgálatához kapcsolódó tevékenységek, amelyben a kérelem tárgyát képező terméket előállítják; |
| --- | --- |

b)

2. rész: annak az üzemnek az alapvizsgálatához kapcsolódó tevékenységek, amelyben a kérelem tárgyát képező terméket előállítják;

| c) | 3. rész: a vizsgálatok végzésének helyei; |
| --- | --- |

c)

3. rész: a vizsgálatok végzésének helyei;

| d) | 4. rész: a várható átfutási idő és költségek. |
| --- | --- |

d)

4. rész: a várható átfutási idő és költségek.

| 2.7. | Miután a műszaki értékelést végző felelős szerv és a gyártó megkötötték a második szerződést, amely a közösen megállapított munkaprogramot is magában foglalja, a műszaki értékelést végző felelős szerv elküldi a munkaprogram első részét és a műszaki dossziénak a termék leírására és rendeltetésére vonatkozó részét a többi, az V. melléklet 1. táblázatában említett építési termékkörök közül ugyanazzal a termékkörrel kapcsolatban kijelölt műszaki értékelést végző szervnek.

  A gyártó kérheti, hogy a fent említett munkacsoport hallgasson meg egy általa kiválasztott független tudományos szakértőt, kiegészítve ezáltal a műszaki értékelést végző szervek rendelkezésére bocsátott információkat. A munkacsoport köteles eleget tenni e kérésnek.

  Azt követően, hogy valamennyi műszaki értékelést végző szerv megkapta ezeket a dokumentumokat a műszaki értékelést végző felelős szervtől, a munkacsoport a munkaprogram első része és a csoport tagjainak idevágó és indokolt műszaki észrevételei alapján elkészíti az európai értékelési dokumentum (EAD) tervezetét, amely kitér a vizsgálati módszerekre és a teljesítményértékelés kritériumaira a releváns fő jellemzők vonatkozásában. |
| --- | --- |

2.7.

Miután a műszaki értékelést végző felelős szerv és a gyártó megkötötték a második szerződést, amely a közösen megállapított munkaprogramot is magában foglalja, a műszaki értékelést végző felelős szerv elküldi a munkaprogram első részét és a műszaki dossziénak a termék leírására és rendeltetésére vonatkozó részét a többi, az V. melléklet 1. táblázatában említett építési termékkörök közül ugyanazzal a termékkörrel kapcsolatban kijelölt műszaki értékelést végző szervnek.

Azt követően, hogy valamennyi műszaki értékelést végző szerv megkapta ezeket a dokumentumokat a műszaki értékelést végző felelős szervtől, a munkacsoport a munkaprogram első része és a csoport tagjainak idevágó és indokolt műszaki észrevételei alapján elkészíti az európai értékelési dokumentum (EAD) tervezetét, amely kitér a vizsgálati módszerekre és a teljesítményértékelés kritériumaira a releváns fő jellemzők vonatkozásában.

| 2.8. | A műszaki értékelést végző felelős szerv ezt követően valamennyi műszaki értékelést végző szervnek elküldi az európai értékelési dokumentum (EAD) tervezetét és a műszaki dosszié megfelelő részét, amely tartalmazza a termék és a termék rendeltetése szerinti használatának leírását.
  A műszaki értékelést végző többi szerv két héten belül közöl a műszaki értékelést végző felelős szervvel a nemzeti építőipari előírásokról szóló minden releváns információt, valamint a termékre és a termék rendeletetés szerinti használatára vonatkozó egyéb jogi vagy adminisztratív rendelkezést, értelemszerűen. A műszaki értékelést végző felelős szerv tájékoztatja a munkacsoport tagjait és a gyártót ezen adatközlések tartalmáról. |
| --- | --- |

2.8.

A műszaki értékelést végző felelős szerv ezt követően valamennyi műszaki értékelést végző szervnek elküldi az európai értékelési dokumentum (EAD) tervezetét és a műszaki dosszié megfelelő részét, amely tartalmazza a termék és a termék rendeltetése szerinti használatának leírását.

A műszaki értékelést végző többi szerv két héten belül közöl a műszaki értékelést végző felelős szervvel a nemzeti építőipari előírásokról szóló minden releváns információt, valamint a termékre és a termék rendeletetés szerinti használatára vonatkozó egyéb jogi vagy adminisztratív rendelkezést, értelemszerűen. A műszaki értékelést végző felelős szerv tájékoztatja a munkacsoport tagjait és a gyártót ezen adatközlések tartalmáról.

| 2.9. | A műszaki értékelést végző szerv a munkacsoporttal folytatott konzultációt követően felveszi ezeket az adatközléseket az európai értékelési dokumentum (EAD) tervezetébe, amelyet megküld a műszaki értékelést végző szerv 25. cikk (1) bekezdésében említett szervezetének. Miután a gyártó, akinek egy hete van reagálni a dokumentumra, megkapta az európai értékelési dokumentum (EAD) tervezetének végleges verzióját, a műszaki értékelést végző szervek szervezete
  legalább egy, a gyártó által megnevezett szakmai szervezettel (amennyiben a gyártó erre vonatkozó kérést fogalmaz meg) folytatott konzultációt követően
  ideiglenes formában elfogadja az európai értékelési dokumentumot (EAD). A műszaki értékelést végző szervek szervezete az elfogadott ideiglenes európai értékelési dokumentum (EAD) egy példányát elküldi a gyártónak és a Bizottságnak. Ha a Bizottság a dokumentum kézhezvételét követő tizenöt munkanapon belül közli az ideiglenes európai értékelési dokumentumhoz (EAD) fűződő észrevételeit a műszaki értékelést végző szervek szervezetével, a műszaki értékelést végző szervek szervezete ennek megfelelően módosítja a dokumentumot. Az említett időszak elteltével a műszaki értékelést végző felelős szerv megkezdi az értékelés elvégzésének előkészületeit. |
| --- | --- |

2.9.

A műszaki értékelést végző szerv a munkacsoporttal folytatott konzultációt követően felveszi ezeket az adatközléseket az európai értékelési dokumentum (EAD) tervezetébe, amelyet megküld a műszaki értékelést végző szerv 25. cikk (1) bekezdésében említett szervezetének. Miután a gyártó, akinek egy hete van reagálni a dokumentumra, megkapta az európai értékelési dokumentum (EAD) tervezetének végleges verzióját, a műszaki értékelést végző szervek szervezete
  legalább egy, a gyártó által megnevezett szakmai szervezettel (amennyiben a gyártó erre vonatkozó kérést fogalmaz meg) folytatott konzultációt követően
  ideiglenes formában elfogadja az európai értékelési dokumentumot (EAD). A műszaki értékelést végző szervek szervezete az elfogadott ideiglenes európai értékelési dokumentum (EAD) egy példányát elküldi a gyártónak és a Bizottságnak. Ha a Bizottság a dokumentum kézhezvételét követő tizenöt munkanapon belül közli az ideiglenes európai értékelési dokumentumhoz (EAD) fűződő észrevételeit a műszaki értékelést végző szervek szervezetével, a műszaki értékelést végző szervek szervezete ennek megfelelően módosítja a dokumentumot. Az említett időszak elteltével a műszaki értékelést végző felelős szerv megkezdi az értékelés elvégzésének előkészületeit.

| 2.10. | A műszaki értékelést végző felelős szerv az elfogadott ideiglenes európai értékelési dokumentum (EAD) rendelkezései szerint végzi az értékelést, és adja ki ezt követően a megfelelő európai műszaki értékelést (ETA). |
| --- | --- |

2.10.

A műszaki értékelést végző felelős szerv az elfogadott ideiglenes európai értékelési dokumentum (EAD) rendelkezései szerint végzi az értékelést, és adja ki ezt követően a megfelelő európai műszaki értékelést (ETA).

| 2.11. | Amint kiadták az első európai műszaki értékelést (ETA) a műszaki értékelést végző felelős szerv által elfogadott ideiglenes európai értékelési dokumentum (EAD) alapján, a műszaki értékelést végző szervek szervezete a műszaki értékelést végző felelős szerv javaslata alapján szükség esetén kiigazítja ezt az európai értékelési dokumentumot (EAD). Ezután a műszaki értékelést végző szervek szervezete elfogadja a végleges európai értékelési dokumentumot (EAD), és elküldi a Bizottságnak. A Bizottság a végleges európai értékelési dokumentumra való hivatkozást az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzéteszi. |
| --- | --- |

2.11.

Amint kiadták az első európai műszaki értékelést (ETA) a műszaki értékelést végző felelős szerv által elfogadott ideiglenes európai értékelési dokumentum (EAD) alapján, a műszaki értékelést végző szervek szervezete a műszaki értékelést végző felelős szerv javaslata alapján szükség esetén kiigazítja ezt az európai értékelési dokumentumot (EAD). Ezután a műszaki értékelést végző szervek szervezete elfogadja a végleges európai értékelési dokumentumot (EAD), és elküldi a Bizottságnak. A Bizottság a végleges európai értékelési dokumentumra való hivatkozást az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzéteszi.

| 3. | Miután közzétették a végleges európai értékelési dokumentum (EAD) hivatkozását az Európai Unió Hivatalos Lapjában, az európai műszaki értékelés (ETA) valamennyi ezt követő kérelem alapján folytatott előkészületeit – amely kérelmek rendeltetésük vonatkozásában hasonló fő jellemzőkkel rendelkező építési termékeket érintenek, mint az első kérelem – e végleges európai értékelési dokumentum (EAD) szerint kell elvégezni. |
| --- | --- |

3.

Miután közzétették a végleges európai értékelési dokumentum (EAD) hivatkozását az Európai Unió Hivatalos Lapjában, az európai műszaki értékelés (ETA) valamennyi ezt követő kérelem alapján folytatott előkészületeit – amely kérelmek rendeltetésük vonatkozásában hasonló fő jellemzőkkel rendelkező építési termékeket érintenek, mint az első kérelem – e végleges európai értékelési dokumentum (EAD) szerint kell elvégezni.

| 4. | A Bizottság egy képviselője megfigyelőként a 2.7 pontban említett munkacsoport valamennyi értekezletén részt vehet. |
| --- | --- |

4.

A Bizottság egy képviselője megfigyelőként a 2.7 pontban említett munkacsoport valamennyi értekezletén részt vehet.

| 5. | Ha a műszaki értékelést végző összes szerv és a gyártó nem jutottak megegyezésre európai értékelési dokumentumról (EAD), a műszaki értékelést végző felelős szerv a Bizottság elé terjeszti ezt az ügyet megfelelő megoldás céljából. |
| --- | --- |

5.

Ha a műszaki értékelést végző összes szerv és a gyártó nem jutottak megegyezésre európai értékelési dokumentumról (EAD), a műszaki értékelést végző felelős szerv a Bizottság elé terjeszti ezt az ügyet megfelelő megoldás céljából.

2009. április 24., péntekigIII. MELLÉKLET

▐

| 1. | ... sz. (a termék egyedi azonosító kódja) |
| --- | --- |

1.

... sz. (a termék egyedi azonosító kódja)

| 2. | A gyártó (meghatalmazott képviselőjének) neve vagy azonosító jelzése és címe:
  ...
  ... |
| --- | --- |

2.

A gyártó (meghatalmazott képviselőjének) neve vagy azonosító jelzése és címe:

...

...

| 3. | E teljesítménynyilatkozat kiadásáért kizárólag a gyártó felelős:
  ...
  ... |
| --- | --- |

3.

E teljesítménynyilatkozat kiadásáért kizárólag a gyártó felelős:

...

...

| 4. | A termék
  azonosítása
  (a nyomonkövethetőség céljából)
  és a tervezett generikus felhasználás megnevezése
  :
  ...
  ... |
| --- | --- |

4.

A termék
  azonosítása
  (a nyomonkövethetőség céljából)
  és a tervezett generikus felhasználás megnevezése
  :

...

...

| 5. | A fent azonosított termék teljesítménye megfelel a 7. pont alatt bejelentett teljesítményeknek. |
| --- | --- |

5.

A fent azonosított termék teljesítménye megfelel a 7. pont alatt bejelentett teljesítményeknek.

| 6. | ... (a bejelentett szerv neve és, szükség esetén, száma)
  ...-t (a beavatkozás leírása) végzett,


  a teljesítményállandóság értékelésére és ellenőrzésére használt ... számú rendszer alapján,


  és a következő tanúsítványt adta ki (a termék megfelelőségi tanúsítványa, az üzemi gyártásellenőrzés megfelelőségi tanúsítványa, szükség esetén vizsgálati jelentések):
  ...
  ... |
| --- | --- |

6.

... (a bejelentett szerv neve és, szükség esetén, száma)

...-t (a beavatkozás leírása) végzett,

a teljesítményállandóság értékelésére és ellenőrzésére használt ... számú rendszer alapján,

és a következő tanúsítványt adta ki (a termék megfelelőségi tanúsítványa, az üzemi gyártásellenőrzés megfelelőségi tanúsítványa, szükség esetén vizsgálati jelentések):

...

...

| 7. | Teljesítménynyilatkozat (felsorolás, szintek és osztályok, valamint hivatkozás arra a vonatkozó harmonizált műszaki specifikációra/egyéni műszaki dokumentációra, amelyet a teljesítménynek a bejelentett fő jellemzők viszonylatában történt értékelésekor használtak)







  A nyilatkozatban megadott fő jellemző megnevezése | A nyilatkozatban megadott fő jellemző teljesítményszintje vagy -osztálya | A harmonizált műszaki specifikáció/egyéni műszaki dokumentáció hivatkozása |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

7.

Teljesítménynyilatkozat (felsorolás, szintek és osztályok, valamint hivatkozás arra a vonatkozó harmonizált műszaki specifikációra/egyéni műszaki dokumentációra, amelyet a teljesítménynek a bejelentett fő jellemzők viszonylatában történt értékelésekor használtak)

A nyilatkozatban megadott fő jellemző megnevezése

A nyilatkozatban megadott fő jellemző teljesítményszintje vagy -osztálya

A harmonizált műszaki specifikáció/egyéni műszaki dokumentáció hivatkozása

által / nevében aláírva. ...

| ...
  (a kiállítás helye és ideje) | ...
  (név, beosztás) (aláírás) |
| --- | --- |

...

(a kiállítás helye és ideje)

...

(név, beosztás) (aláírás)

2009. április 24., péntekigIV. MELLÉKLET

A teljesítménynyilatkozatban bejelentendő veszélyes anyagok

1.
     
  Különös aggodalomra okot adó anyagok

| a) | a REACH-rendelet (a vegyianyagok bejegyzéséről, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), valamint az Európai Vegyianyag Ügynökség létrehozásáról szóló 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) jelöltlistáján szereplő anyagok; |
| --- | --- |

a)

a REACH-rendelet (a vegyianyagok bejegyzéséről, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), valamint az Európai Vegyianyag Ügynökség létrehozásáról szóló 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) jelöltlistáján szereplő anyagok;

| b) | a REACH-rendelet (1907/2006/EK rendelet) szerinti perzisztens, bioakkumulatív és mérgező (PBT) anyagok; |
| --- | --- |

b)

a REACH-rendelet (1907/2006/EK rendelet) szerinti perzisztens, bioakkumulatív és mérgező (PBT) anyagok;

| c) | a REACH-rendelet (1907/2006/EK rendelet) szerinti nagyon perzisztens és nagyon bioakkumulatív (vPvB) anyagok; |
| --- | --- |

c)

a REACH-rendelet (1907/2006/EK rendelet) szerinti nagyon perzisztens és nagyon bioakkumulatív (vPvB) anyagok;

| d) | a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1967. június 27-i 67/548/EGK tanácsi irányelv (2) szerint az 1. vagy 2. kategóriába tartozó rákkeltő, mutagén és mérgező anyagok. |
| --- | --- |

d)

a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1967. június 27-i 67/548/EGK tanácsi irányelv (2) szerint az 1. vagy 2. kategóriába tartozó rákkeltő, mutagén és mérgező anyagok.

2.
     
  Meghatározott besorolású anyagok

Olyan anyagok, amelyek teljesítik a 67/548/EGK irányelv besorolási kritériumait a következő kategóriákban:

| a) | rákkeltő, mutagén és mérgező a 3. kategóriában; |
| --- | --- |

a)

rákkeltő, mutagén és mérgező a 3. kategóriában;

| b) | krónikus toxicitású anyagok (R48); |
| --- | --- |

b)

krónikus toxicitású anyagok (R48);

| c) | környezetre veszélyes anyagok potenciális hosszú távú hatással (R50-53); |
| --- | --- |

c)

környezetre veszélyes anyagok potenciális hosszú távú hatással (R50-53);

| d) | ózonlebontó anyagok (R59); |
| --- | --- |

d)

ózonlebontó anyagok (R59);

| e) | belélegezve szenzibilitást okozó anyagok (R42); |
| --- | --- |

e)

belélegezve szenzibilitást okozó anyagok (R42);

| f) | bőrrel érintkezve szenzibilitást okozó anyagok (R43). |
| --- | --- |

f)

bőrrel érintkezve szenzibilitást okozó anyagok (R43).

3.
     
  Elsőbbségi veszélyes anyagok

A vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) (vízről szóló keretirányelv) X. mellékletében felsorolt elsőbbségi veszélyes anyagok.

---

(1)  

  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

(2)  

  HL 196., 1967.8.16., 1. o.

(3)  

  HL L 327., 2000.12.22., 1. o.

2010. április 24., péntekigV. MELLÉKLET

Termékkörök és a műszaki értékelést végző szervekre vonatkozó követelmények

1. táblázat:   Termékkörök

| A termékkör kódja | Termékkör | Építési termékcsaládok |
| --- | --- | --- |
| A | MÉLYÉPÍTÉS | Geotextíliák és kapcsolódó termékek – forgalmi kellékek – padlóburkolatok, kövezetek és útburkolatok – adalékanyagok – útépítő termékek – emberi fogyasztásra szánt vízzel nem érintkező csövek, tankok és segédanyagok – padlóágyazatok (ideértve a szabadon felfekvő födémlemezeket is), utak és egyéb közlekedési területek – nagyon vékony aszfaltbeton rétegek – szennyvíz-elvezetési és -kezelési termékek – kőomlás ellen védelmet nyújtó termékegyüttesek – folyékony hídpálya-szigetelő termékegyüttesek – közúti hidak pályadilatációs szerkezetei |
| B | ELŐREGYÁRTOTT ÉPÜLETELEMEK, EGÉSZBEN VAGY RÉSZEKBEN | Előregyártott favázas és gerenda épületszerkezetek – hűtőház külső burkolására és építésére szolgáló termékegyüttesek – előregyártott épületelemek – betonvázas épületszerkezetek – fémvázas épületszerkezetek |
| C | TEHERHORDÓ ANYAGOK ÉS ALKOTÓRÉSZEK | Szerkezeti faanyagok és segédanyagaik – cement, építési mész és egyéb hidraulikus kötőanyagok – betonhoz alkalmazott betonacél és feszített acél – fémből készült szerkezeti anyagok és segédanyagok – betonnal, vakoló és falazó habarccsal kapcsolatos termékek – szerkezeti teherhordó elemek – előregyártott betontermékek – előregyártott lépcsőrendszerek – könnyű, összetett, faalapú gerendák és oszlopok – feszített szerkezetekhez alkalmazott utófeszítő rendszerek – horgonycsavarok |
| D | TETŐZET ÉS ÉPÜLETBURKOLAT | Függönyfalrendszerek – tetőburkolatok, tető-felülvilágítók, tetőablakok és segédtermékek – síküveg-, profilüveg- és üvegtéglatermékek – kül- és beltéri ajtók és ablakok, tetőnyílások és tető-felülvilágítók – folyékony tető-vízszigetelő termékegyüttesek – külső falak burkolására szolgáló termékegyüttesek – szerkezetlezáró üvegezési rendszerek – mechanikusan rögzített, hajlékony tető-vízszigetelő lemezekből álló termékegyüttesek – önhordó, fényáteresztő tetőszerkezetek – előregyártott, faalapú, feszített teherhordó táblák és önhordó, könnyűszerkezetű, összetett elemek |
| E | BELTÉRI/KÜLTÉRI ÉPÜLET-ALKOTÓRÉSZEK/TERMÉKEGYÜTTESEK | Szaniteráruk – faalapú elemek – falazat és ezzel kapcsolatos termékek – belsőfal, külsőfal- és mennyezetburkolatok – gipsztermékek – belső válaszfalrendszerek – vizes helyiségek vízzáró padló- és falburkolására szolgáló termékegyüttesek – szigetelőanyagból és/vagy betonból álló, üreges blokkokból vagy panelekből készült, nem teherhordó bennmaradó zsaluzati rendszerek |
| F | FŰTÉS/SZELLŐZÉS/SZIGETELÉS | Kémények, füstgázvezetékek és speciális termékek – légfűtő berendezések – hőszigetelő anyagok – összetett külső hőszigetelésre szolgáló termékegyüttesek – fordított tető szigetelésére szolgáló termékegyüttesek – előregyártott, hőszigetelt, külső falburkoló elemek |
| G | RÖGZÍTÉSEK/TÖMÍTÉSEK/RAGASZTÓANYAGOK | Építőipari ragasztóanyagok – szerkezeti illesztéseknél használt csapok/összekötőelemek – háromdimenziós szeglemezek – horgonycsavarok/csavarok – rozsdamentes acél fallemezek – üreges burkolatok – külső falburkolat és lapos- és nyeregtető rögzítésére szolgáló rögzítők – betonból készült szendvicselemek összekötőeleme – lég- és vízmentes tömítőelemek a falon és a padlón keresztüli csőátvezetések számára – tömítőkészletek, -profilok és -szalagok – hézagtömítő masszák – rugalmasan függesztett rögzítőelemek – vonórudak – pontrögzítők – felületimpregnáló anyagok és bevonatok – tetők, falak és belső alkalmazások szintkiegyenlítő rögzítőelemei – vízszigetelő termékek/kezelések |
| H | TŰZVÉDELMI ÉS KAPCSOLÓDÓ TERMÉKEK | Tűzjelző- és -érzékelő rendszerek, rögzített tűzoltó készülékek, tűz- és füstérzékelő és robbanáselfojtó termékek – tűzgátló, tűzterjedést gátló és tűzvédelmi termékek |
| I | ELEKTROMOS BERENDEZÉSEK | Az elektromos berendezésekkel kapcsolatos összes építési termék. |
| J | GÁZBERENDEZÉSEK | A gázberendezésekkel kapcsolatos összes építési termék. |
| K | VÍZELLÁTÁS ÉS SZENNYVÍZELVEZETÉS | Részlegesen mechanikus működésű bűzelzáróval ellátott termékegyüttes, amelyet bűzelzáró nélküli víznyelőbe szerelnek be – fedélből és multifunkcionális műanyag gyűrűkből álló termékegyüttes az ellenőrzőakna lefedésére – hideg- és melegvizes csőrendszerek, ivóvízre is – csatornák vagy lefolyók nyomás nélküli vagy nyomás alatt álló csőrendszerei – gravitációs és nyomás alatti csatorna- vagy lefolyóvezetékek rugalmas összekapcsolása – komposztvécé |

A termékkör kódja

Termékkör

Építési termékcsaládok

A

MÉLYÉPÍTÉS

Geotextíliák és kapcsolódó termékek – forgalmi kellékek – padlóburkolatok, kövezetek és útburkolatok – adalékanyagok – útépítő termékek – emberi fogyasztásra szánt vízzel nem érintkező csövek, tankok és segédanyagok – padlóágyazatok (ideértve a szabadon felfekvő födémlemezeket is), utak és egyéb közlekedési területek – nagyon vékony aszfaltbeton rétegek – szennyvíz-elvezetési és -kezelési termékek – kőomlás ellen védelmet nyújtó termékegyüttesek – folyékony hídpálya-szigetelő termékegyüttesek – közúti hidak pályadilatációs szerkezetei

B

ELŐREGYÁRTOTT ÉPÜLETELEMEK, EGÉSZBEN VAGY RÉSZEKBEN

Előregyártott favázas és gerenda épületszerkezetek – hűtőház külső burkolására és építésére szolgáló termékegyüttesek – előregyártott épületelemek – betonvázas épületszerkezetek – fémvázas épületszerkezetek

C

TEHERHORDÓ ANYAGOK ÉS ALKOTÓRÉSZEK

Szerkezeti faanyagok és segédanyagaik – cement, építési mész és egyéb hidraulikus kötőanyagok – betonhoz alkalmazott betonacél és feszített acél – fémből készült szerkezeti anyagok és segédanyagok – betonnal, vakoló és falazó habarccsal kapcsolatos termékek – szerkezeti teherhordó elemek – előregyártott betontermékek – előregyártott lépcsőrendszerek – könnyű, összetett, faalapú gerendák és oszlopok – feszített szerkezetekhez alkalmazott utófeszítő rendszerek – horgonycsavarok

D

TETŐZET ÉS ÉPÜLETBURKOLAT

Függönyfalrendszerek – tetőburkolatok, tető-felülvilágítók, tetőablakok és segédtermékek – síküveg-, profilüveg- és üvegtéglatermékek – kül- és beltéri ajtók és ablakok, tetőnyílások és tető-felülvilágítók – folyékony tető-vízszigetelő termékegyüttesek – külső falak burkolására szolgáló termékegyüttesek – szerkezetlezáró üvegezési rendszerek – mechanikusan rögzített, hajlékony tető-vízszigetelő lemezekből álló termékegyüttesek – önhordó, fényáteresztő tetőszerkezetek – előregyártott, faalapú, feszített teherhordó táblák és önhordó, könnyűszerkezetű, összetett elemek

E

BELTÉRI/KÜLTÉRI ÉPÜLET-ALKOTÓRÉSZEK/TERMÉKEGYÜTTESEK

Szaniteráruk – faalapú elemek – falazat és ezzel kapcsolatos termékek – belsőfal, külsőfal- és mennyezetburkolatok – gipsztermékek – belső válaszfalrendszerek – vizes helyiségek vízzáró padló- és falburkolására szolgáló termékegyüttesek – szigetelőanyagból és/vagy betonból álló, üreges blokkokból vagy panelekből készült, nem teherhordó bennmaradó zsaluzati rendszerek

F

FŰTÉS/SZELLŐZÉS/SZIGETELÉS

Kémények, füstgázvezetékek és speciális termékek – légfűtő berendezések – hőszigetelő anyagok – összetett külső hőszigetelésre szolgáló termékegyüttesek – fordított tető szigetelésére szolgáló termékegyüttesek – előregyártott, hőszigetelt, külső falburkoló elemek

G

RÖGZÍTÉSEK/TÖMÍTÉSEK/RAGASZTÓANYAGOK

Építőipari ragasztóanyagok – szerkezeti illesztéseknél használt csapok/összekötőelemek – háromdimenziós szeglemezek – horgonycsavarok/csavarok – rozsdamentes acél fallemezek – üreges burkolatok – külső falburkolat és lapos- és nyeregtető rögzítésére szolgáló rögzítők – betonból készült szendvicselemek összekötőeleme – lég- és vízmentes tömítőelemek a falon és a padlón keresztüli csőátvezetések számára – tömítőkészletek, -profilok és -szalagok – hézagtömítő masszák – rugalmasan függesztett rögzítőelemek – vonórudak – pontrögzítők – felületimpregnáló anyagok és bevonatok – tetők, falak és belső alkalmazások szintkiegyenlítő rögzítőelemei – vízszigetelő termékek/kezelések

H

TŰZVÉDELMI ÉS KAPCSOLÓDÓ TERMÉKEK

Tűzjelző- és -érzékelő rendszerek, rögzített tűzoltó készülékek, tűz- és füstérzékelő és robbanáselfojtó termékek – tűzgátló, tűzterjedést gátló és tűzvédelmi termékek

I

ELEKTROMOS BERENDEZÉSEK

Az elektromos berendezésekkel kapcsolatos összes építési termék.

J

GÁZBERENDEZÉSEK

A gázberendezésekkel kapcsolatos összes építési termék.

K

VÍZELLÁTÁS ÉS SZENNYVÍZELVEZETÉS

Részlegesen mechanikus működésű bűzelzáróval ellátott termékegyüttes, amelyet bűzelzáró nélküli víznyelőbe szerelnek be – fedélből és multifunkcionális műanyag gyűrűkből álló termékegyüttes az ellenőrzőakna lefedésére – hideg- és melegvizes csőrendszerek, ivóvízre is – csatornák vagy lefolyók nyomás nélküli vagy nyomás alatt álló csőrendszerei – gravitációs és nyomás alatti csatorna- vagy lefolyóvezetékek rugalmas összekapcsolása – komposztvécé

2. táblázat:   A műszaki értékelést végző szervekre vonatkozó követelmények

| Képesség | A képesség leírása | Követelmény |
| --- | --- | --- |
| 1. | Kockázatelemzés |

Képesség

A képesség leírása

Követelmény

1.

Kockázatelemzés

Az innovatív építési termékek használatából fakadó lehetséges kockázatok és előnyök beazonosítása, az építményekbe történő beépítésükkor gyakorolt teljesítményüket illető megalapozott/biztos műszaki információ hiányában.

A műszaki értékelést végző szervek függetlenek az érintett felektől és minden különérdektől.

Ezenkívül a műszaki értékelést végző szervek olyan személyzettel rendelkeznek, amelyre az alábbiak jellemzők:

| a) | objektivitás és megbízható műszaki ítélőkészség; |
| --- | --- |

a)

objektivitás és megbízható műszaki ítélőkészség;

| b) | a tagállamokban hatályban levő jogszabályi előírások és egyéb követelmények pontos ismerete azokban a termékkörökben, amelyek tekintetében a szerveket kijelölik; |
| --- | --- |

b)

a tagállamokban hatályban levő jogszabályi előírások és egyéb követelmények pontos ismerete azokban a termékkörökben, amelyek tekintetében a szerveket kijelölik;

| c) | az építési gyakorlat általános ismerete, valamint alapos műszaki tudás azokban a termékkörökben, amelyek tekintetében a szerveket kijelölik; |
| --- | --- |

c)

az építési gyakorlat általános ismerete, valamint alapos műszaki tudás azokban a termékkörökben, amelyek tekintetében a szerveket kijelölik;

| d) | az építési folyamattal járó egyes kockázatok és a folyamat műszaki szempontjainak pontos ismerete; |
| --- | --- |

d)

az építési folyamattal járó egyes kockázatok és a folyamat műszaki szempontjainak pontos ismerete;

| e) | a meglevő harmonizált szabványok és vizsgálati módszerek pontos ismerete azokban a termékkörökben, amelyek tekintetében a szerveket kijelölik; |
| --- | --- |

e)

a meglevő harmonizált szabványok és vizsgálati módszerek pontos ismerete azokban a termékkörökben, amelyek tekintetében a szerveket kijelölik;

| f) | megfelelő nyelvi ismeretek. |
| --- | --- |

f)

megfelelő nyelvi ismeretek.

| 2. | Műszaki kritériumok megállapítása |
| --- | --- |

2.

Műszaki kritériumok megállapítása

A kockázatelemzés eredményének műszaki kritériumokba történő „lefordítása”, amelyekkel az építési termékek viselkedését és teljesítményét az alkalmazandó nemzeti előírások teljesítése szempontjából értékelni lehet;

az építés folyamatában az építési termékek potenciális felhasználóiként részt vevő szereplők (gyártók, tervezők, építési vállalkozók, szerelők) számára szükséges műszaki információk ismerete.

| 3. | Értékelési módszerek megállapítása |
| --- | --- |

3.

Értékelési módszerek megállapítása

A megfelelő (vizsgálati vagy számítási) módszerek megtervezése és validálása az építési termékek fő jellemzőinek teljesítményértékelése céljából, a technika állásának figyelembevételével.

| 4. | Az egyéni üzemi gyártásellenőrzés meghatározása |
| --- | --- |

4.

Az egyéni üzemi gyártásellenőrzés meghatározása

Az egyes termékek gyártási eljárásának megértése és értékelése a megfelelő intézkedések beazonosítása végett, amelyekkel az adott gyártási eljárásban biztosítani lehet a termékállandóságot.

A műszaki értékelést végző szervek személyzete megfelelő ismeretekkel rendelkezik a gyártási eljárás és a termékjellemzők közötti összefüggésről az üzemi gyártásellenőrzés szempontjából.

| 5. | A termék értékelése |
| --- | --- |

5.

A termék értékelése

Az építési termékek fő jellemzői teljesítményének értékelése harmonizált kritériumok és harmonizált módszerek segítségével.

Az 1., 2. és 3. pontban felsorolt követelmények mellett a műszaki értékelést végző szervek hozzáférnek az építési termékek fő jellemzőinek teljesítményértékeléséhez szükséges eszközökhöz és felszerelésekhez azokban a termékkörökben, amelyek tekintetében a szerveket kijelölik;

| 6. | Általános ügyvitel |
| --- | --- |

6.

Általános ügyvitel

A következetesség, megbízhatóság, objektivitás és nyomonkövethetőség biztosítása a megfelelő ügyviteli módszerek folyamatos alkalmazása által

A műszaki értékelést végző szervek az alábbiakkal rendelkeznek:

| a) | a helyes hivatali magatartás igazolt követése; |
| --- | --- |

a)

a helyes hivatali magatartás igazolt követése;

| b) | a műszaki értékelést végző szerven belül és valamennyi partnerével szemben az érzékeny információ bizalmas kezelését biztosító stratégia az idetartozó eljárásokkal együtt; |
| --- | --- |

b)

a műszaki értékelést végző szerven belül és valamennyi partnerével szemben az érzékeny információ bizalmas kezelését biztosító stratégia az idetartozó eljárásokkal együtt;

| c) | valamennyi releváns dokumentum iktatását, nyomonkövethetőségét, megőrzését és archiválását lehetővé tevő dokumentum-ellenőrzési rendszer; |
| --- | --- |

c)

valamennyi releváns dokumentum iktatását, nyomonkövethetőségét, megőrzését és archiválását lehetővé tevő dokumentum-ellenőrzési rendszer;

| d) | a megfelelő ügyviteli módszereknek való megfelelés rendszeres figyelemmel kíséréséhez szükséges belső ellenőrzésre és a vezetőség által végzett felülvizsgálatra irányuló mechanizmusok; |
| --- | --- |

d)

a megfelelő ügyviteli módszereknek való megfelelés rendszeres figyelemmel kíséréséhez szükséges belső ellenőrzésre és a vezetőség által végzett felülvizsgálatra irányuló mechanizmusok;

| e) | eljárás a fellebbezések és panaszok objektív kezelésére. |
| --- | --- |

e)

eljárás a fellebbezések és panaszok objektív kezelésére.

2009. április 24., péntekigVI. MELLÉKLET

A teljesítményállandóság értékelése és ellenőrzése

1.   A TELJESÍTMÉNYÁLLANDÓSÁG ÉRTÉKELÉSÉRE ÉS ELLENŐRZÉSÉRE SZOLGÁLÓ RENDSZEREK

| 1.1. | 1+ rendszer
  : A gyártó által kiadott teljesítménynyilatkozat a termék fő jellemzőinek tekintetében a következők szerint:






  a) | a gyártó végzi:






  i. | az üzemi gyártásellenőrzést; |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.

1+ rendszer
  : A gyártó által kiadott teljesítménynyilatkozat a termék fő jellemzőinek tekintetében a következők szerint:

a)

a gyártó végzi:

i.

az üzemi gyártásellenőrzést;

| ii. | a gyárban vett minták további vizsgálatát a meghatározott vizsgálati terv szerint; |
| --- | --- |

ii.

a gyárban vett minták további vizsgálatát a meghatározott vizsgálati terv szerint;

| b) | a bejelentett szerv a termék megfelelőségi tanúsítványát a következők alapján adja ki:






  i. | a terméktípus meghatározása típusvizsgálat (ideértve a mintavételt is), típusszámítás, táblázatba foglalt értékek vagy a termék leíró dokumentációja alapján; |
| --- | --- | --- |

b)

a bejelentett szerv a termék megfelelőségi tanúsítványát a következők alapján adja ki:

i.

a terméktípus meghatározása típusvizsgálat (ideértve a mintavételt is), típusszámítás, táblázatba foglalt értékek vagy a termék leíró dokumentációja alapján;

| ii. | a gyártó üzem és az üzemi gyártásellenőrzés alapvizsgálata; |
| --- | --- |

ii.

a gyártó üzem és az üzemi gyártásellenőrzés alapvizsgálata;

| iii. | az üzemi gyártásellenőrzés folyamatos felügyelete, vizsgálata és értékelése; |
| --- | --- |

iii.

az üzemi gyártásellenőrzés folyamatos felügyelete, vizsgálata és értékelése;

| iv. | a gyárban vett minták szúrópróbaszerű vizsgálata. |
| --- | --- |

iv.

a gyárban vett minták szúrópróbaszerű vizsgálata.

| 1.2. | 1.
  rendszer: A gyártó által kiadott teljesítménynyilatkozat a termék fő jellemzőinek tekintetében a következők szerint:






  a) | a gyártó végzi:






  i. | az üzemi gyártásellenőrzést; |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.

1.
  rendszer: A gyártó által kiadott teljesítménynyilatkozat a termék fő jellemzőinek tekintetében a következők szerint:

a)

a gyártó végzi:

i.

az üzemi gyártásellenőrzést;

| ii. | a gyárban vett minták további vizsgálatát a meghatározott vizsgálati terv szerint; |
| --- | --- |

ii.

a gyárban vett minták további vizsgálatát a meghatározott vizsgálati terv szerint;

| b) | a bejelentett szerv a termék megfelelőségi tanúsítványát a következők alapján adja ki:






  i. | a terméktípus meghatározása típusvizsgálat (ideértve a mintavételt is), típusszámítás, táblázatba foglalt értékek vagy a termék leíró dokumentációja alapján; |
| --- | --- | --- |

b)

a bejelentett szerv a termék megfelelőségi tanúsítványát a következők alapján adja ki:

i.

a terméktípus meghatározása típusvizsgálat (ideértve a mintavételt is), típusszámítás, táblázatba foglalt értékek vagy a termék leíró dokumentációja alapján;

| ii. | a gyártó üzem és az üzemi gyártásellenőrzés alapvizsgálata; |
| --- | --- |

ii.

a gyártó üzem és az üzemi gyártásellenőrzés alapvizsgálata;

| iii. | az üzemi gyártásellenőrzés folyamatos felügyelete, vizsgálata és értékelése. |
| --- | --- |

iii.

az üzemi gyártásellenőrzés folyamatos felügyelete, vizsgálata és értékelése.

| 1.3. | 2+ rendszer
  : A gyártó által kiadott teljesítménynyilatkozat a termék fő jellemzőinek tekintetében a következők szerint:






  a) | a gyártó végzi:






  i. | a terméktípus meghatározását típusvizsgálat (ideértve a mintavételt is), típusszámítás, táblázatba foglalt értékek vagy a termék leíró dokumentációja alapján; |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.

2+ rendszer
  : A gyártó által kiadott teljesítménynyilatkozat a termék fő jellemzőinek tekintetében a következők szerint:

a)

a gyártó végzi:

i.

a terméktípus meghatározását típusvizsgálat (ideértve a mintavételt is), típusszámítás, táblázatba foglalt értékek vagy a termék leíró dokumentációja alapján;

| ii. | az üzemi gyártásellenőrzést; |
| --- | --- |

ii.

az üzemi gyártásellenőrzést;

| iii. | a gyárban vett minták további vizsgálatát a meghatározott vizsgálati terv szerint; |
| --- | --- |

iii.

a gyárban vett minták további vizsgálatát a meghatározott vizsgálati terv szerint;

| b) | a bejelentett szerv az üzemi gyártásellenőrzés megfelelőségi tanúsítványát a következők alapján adja ki:






  i. | a gyártó üzem és az üzemi gyártásellenőrzés alapvizsgálata; |
| --- | --- | --- |

b)

a bejelentett szerv az üzemi gyártásellenőrzés megfelelőségi tanúsítványát a következők alapján adja ki:

i.

a gyártó üzem és az üzemi gyártásellenőrzés alapvizsgálata;

| ii. | az üzemi gyártásellenőrzés folyamatos felügyelete, vizsgálata és értékelése. |
| --- | --- |

ii.

az üzemi gyártásellenőrzés folyamatos felügyelete, vizsgálata és értékelése.

| 1.4. | 3. rendszer
  : A gyártó által kiadott teljesítménynyilatkozat a termék fő jellemzőinek tekintetében a következők szerint:






  a) | a gyártó végzi az üzemi gyártásellenőrzést; |
| --- | --- | --- |

1.4.

3. rendszer
  : A gyártó által kiadott teljesítménynyilatkozat a termék fő jellemzőinek tekintetében a következők szerint:

a)

a gyártó végzi az üzemi gyártásellenőrzést;

| b) | a bejelentett szerv végzi a terméktípus meghatározását típusvizsgálat (ideértve a mintavételt is), típusszámítás, táblázatba foglalt értékek vagy a termék leíró dokumentációja alapján; |
| --- | --- |

b)

a bejelentett szerv végzi a terméktípus meghatározását típusvizsgálat (ideértve a mintavételt is), típusszámítás, táblázatba foglalt értékek vagy a termék leíró dokumentációja alapján;

| 1.5. | 4.
  rendszer: A gyártó által kiadott teljesítménynyilatkozat a termék fő jellemzőinek tekintetében a következők szerint:






  a) | a gyártó végzi:






  i. | a terméktípus meghatározását típusvizsgálat, típusszámítás, táblázatba foglalt értékek vagy a termék leíró dokumentációja alapján; |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.

4.
  rendszer: A gyártó által kiadott teljesítménynyilatkozat a termék fő jellemzőinek tekintetében a következők szerint:

a)

a gyártó végzi:

i.

a terméktípus meghatározását típusvizsgálat, típusszámítás, táblázatba foglalt értékek vagy a termék leíró dokumentációja alapján;

| ii. | az üzemi gyártásellenőrzést; |
| --- | --- |

ii.

az üzemi gyártásellenőrzést;

| b) | a bejelentett szervnek nincsenek feladatai. |
| --- | --- |

b)

a bejelentett szervnek nincsenek feladatai.

2.   A TELJESÍTMÉNYÁLLANDÓSÁG ÉRTÉKELÉSÉBE ÉS ELLENŐRZÉSÉBE BEVONT SZERVEK

Tekintettel az építési termék értékelésébe és ellenőrzésébe bevont bejelentett szervek funkciójára, különbséget kell tenni a következők között:

| (1) | tanúsító szerv: olyan állami vagy nem állami bejelentett szerv, amely rendelkezik a kellő szakértelemmel és felelősséggel a tanúsítás megadott szabályok és eljárások szerinti elvégzéséhez; |
| --- | --- |

(1)

tanúsító szerv: olyan állami vagy nem állami bejelentett szerv, amely rendelkezik a kellő szakértelemmel és felelősséggel a tanúsítás megadott szabályok és eljárások szerinti elvégzéséhez;

| (2) | ellenőrző szerv: olyan bejelentett szerv, amely felépítése, személyzete, szakmai hozzáértése és feddhetetlensége révén alkalmas a következő feladatok meghatározott kritériumok szerinti elvégzésére: a gyártók minőség-ellenőrzési intézkedéseinek értékelése, elfogadhatóvá nyilvánítása és későbbi ellenőrzése, a termékeknek a gyárban történő kiválasztása és értékelése meghatározott kritériumok szerint; |
| --- | --- |

(2)

ellenőrző szerv: olyan bejelentett szerv, amely felépítése, személyzete, szakmai hozzáértése és feddhetetlensége révén alkalmas a következő feladatok meghatározott kritériumok szerinti elvégzésére: a gyártók minőség-ellenőrzési intézkedéseinek értékelése, elfogadhatóvá nyilvánítása és későbbi ellenőrzése, a termékeknek a gyárban történő kiválasztása és értékelése meghatározott kritériumok szerint;

| (3) | vizsgálati laboratórium: olyan bejelentett laboratórium, amely az építési termékek jellemzőit vagy teljesítményét méri, vizsgálja, teszteli, kalibrálja vagy más módon határozza meg. |
| --- | --- |

(3)

vizsgálati laboratórium: olyan bejelentett laboratórium, amely az építési termékek jellemzőit vagy teljesítményét méri, vizsgálja, teszteli, kalibrálja vagy más módon határozza meg.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/483 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/483

---

2009. április 24., péntekigA Közösségben történő, határokon átnyúló fizetések ***I

P6_TA(2009)0321

Az Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása a Közösségben történő, határokon átnyúló fizetésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0640 – C6-0352/2008 – 2008/0194(COD))

2010/C 184 E/81

(Együttöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0640),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkének (1) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamentnek (C6-0352/2008),

tekintettel a Tanács képviselőjének 2009. március 25-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja a javaslatot annak módosított formájában az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdése második albekezdésének első franciabekezdésével összhangban,

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A6-0053/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2009. április 24., péntekigP6_TC1-COD(2008)0194

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 24-én került elfogadásra a Közösségben történő, határokon átnyúló fizetésekről és a 2560/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, a 924/2009/EK rendelettel.)

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/484 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/484

---

2009. április 24., péntekigAz elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenysége ***I

P6_TA(2009)0322

Az Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról, valamint a 2000/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0627 – C6-0350/2008– 2008/0190(COD))

2010/C 184 E/82

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0627)

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, 47. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0350/2008)

tekintettel a Tanács képviselőjének 2009. március 25-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az álláspontot annak módosított formájában az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdése második albekezdésének első franciabekezdésével összhangban,

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A6-0056/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2009. április 24., péntekigP6_TC1-COD(2008)0190

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 24-én került elfogadásra az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról, valamint a 2000/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, a 2009/110/EK irányelvvel.)

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/485 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/485

---

2009. április 24., péntekigÁllati melléktermékek ***I

P6_TA(2009)0323

Az Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (állati melléktermékekre vonatkozó rendelet) irányuló javaslatról (COM(2008)0345 – C6-0220/2008 – 2008/0110(COD))

2010/C 184 E/83

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0345),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 152. cikke (4) bekezdésének b) pontjára, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0220/2008),

tekintettel a Tanács képviselőjének 2009. április 1-i levelében foglalt kötelezettségvállalására, hogy elfogadják a javaslatot módosított formájában, az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdése második albekezdésének első franciabekezdése értelmében,

tekintettel a [nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és állati melléktermékekből származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról szóló] jövőbeni rendelet („jövőbeni rendelet”) által a Bizottságra ruházott hatáskörök kiterjedésére,

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A6-0087/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy a jövőbeni rendelet végrehajtására szolgáló intézkedéstervezetét azon szükséges technikai szakértelemmel, amely a jövőbeni rendeletről szóló megbeszélések során bebizonyíthatóan jelen volt, és a jövőbeni rendelet alkalmazásának időpontja előtt készítse el annak érdekében, hogy a Parlament konkrétabb, bizonyos technikai kérdések rendezésére szolgáló javaslatait figyelembe lehessen venni az intézkedéstervezetben; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy a jövőbeni rendelet végrehajtására szolgáló intézkedéstervezetét azon szükséges technikai szakértelemmel, amely a jövőbeni rendeletről szóló megbeszélések során bebizonyíthatóan jelen volt, és a jövőbeni rendelet alkalmazásának időpontja előtt készítse el annak érdekében, hogy a Parlament konkrétabb, bizonyos technikai kérdések rendezésére szolgáló javaslatait figyelembe lehessen venni az intézkedéstervezetben;

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy a fenti intézkedéstervezetet az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás megkezdése előtt eszmecsere céljából terjessze a Parlament elé a Parlament részvételi joga gyakorlásának megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot, hogy a fenti intézkedéstervezetet az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás megkezdése előtt eszmecsere céljából terjessze a Parlament elé a Parlament részvételi joga gyakorlásának megkönnyítése érdekében;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2009. április 24., péntekigP6_TC1-COD(2008)0110

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. április 24-én került elfogadásra a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (állati melléktermékekre vonatkozó rendelet) elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, az 1069/2009/EK rendelettel.)

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/486 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/486

---

2009. április 24., péntekigKözéptávú pénzügyi támogatási mechanizmus a tagállamok fizetési mérlegéhez *

P6_TA(2009)0324

Az Európai Parlament 2009.április 24-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló 332/2002/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0169 – C6-0134/2009 – 2009/0053(CNS))

2010/C 184 E/84

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0169),

tekintettel az EK-Szerződés 308. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0134/2009),

tekintettel a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatást nyújtó mechanizmus létrehozásáról szóló, 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendeletre (1), valamint a tagállamok fizetési mérlegének középtávú pénzügyi támogatását nyújtó egységes rendszerről szóló 2001. szeptember 6-i parlamenti álláspontra (2),

tekintettel a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus eszköz létrehozásáról szóló 332/2002/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. november 20-i álláspontjára (3), valamint a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló, ugyanezen a napon elfogadott állásfoglalására (4),

tekintettel az Európai Központi Banknak a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus eszköz létrehozásáról szóló 332/2002/EK rendelet módosítására irányuló tanácsi rendeletről szóló, 2009. április 20-i véleményére,

tekintettel eljárási szabályzata 51. és 134. cikkére,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A6-0268/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály


  1 cikk – 3 pont

  332/2002/EK rendelet
  3 a cikk |
| A Bizottság és az érintett tagállam egyetértési megállapodást köt egymással, amelyben rögzítik a Tanács által megállapított feltételeket. | A Bizottság és az érintett tagállam egyetértési megállapodást köt egymással, amelyben rögzítik a Tanács által megállapított feltételeket.
  A Bizottság az egyetértési megállapodásról tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot. |
| Módosítás 2 |
| Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály


  1 cikk – 4 pont

  332/2002/EK rendelet
  5 cikk |
| 1.   A Bizottság minden szükséges intézkedést megtesz ahhoz, hogy a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal együttműködve rendszeres időszakonként ellenőrizze, hogy a közösségi támogatásban részesülő tagállam gazdaságpolitikája összhangban áll-e a kiigazítási programmal és a Tanács által a 3. cikk szerint megállapított bármely más feltétellel. E célból a tagállamok minden szükséges információt a Bizottság rendelkezésére bocsátanak, és teljes mértékben együttműködnek
  a Bizottsággal
  . Az ilyen ellenőrzés megállapításai alapján a Bizottság határoz a hitel további részleteinek felszabadításáról, miután a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság kinyilvánította véleményét. | 1.   A Bizottság minden szükséges intézkedést megtesz ahhoz, hogy a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal együttműködve rendszeres időszakonként ellenőrizze, hogy a közösségi támogatásban részesülő tagállam gazdaságpolitikája összhangban áll-e a kiigazítási programmal és a Tanács által a 3. cikk
  , valamint a 3a. cikkben említett egyetértési megállapodás
  szerint megállapított bármely más feltétellel. E célból a tagállamok minden szükséges információt
  az Európai Parlament és
  a Bizottság rendelkezésére bocsátanak, és
  ez utóbbival
  teljes mértékben együttműködnek. Az ilyen ellenőrzés megállapításai alapján a Bizottság határoz a hitel további részleteinek felszabadításáról, miután a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság kinyilvánította véleményét. |
| Az eredeti gazdaságpolitikai feltételek bármely módosításáról a Tanács határoz. | 2.   Az eredeti gazdaságpolitikai feltételek bármely módosításáról a Tanács
  a Közösség fő gazdasági célkitűzéseivel összhangban
  határoz. |
| Módosítás 3 |
| Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály


  1 cikk – 6 a pont (új)

  332/2002/EK rendelet
  10 cikk |
| | (6a) | Az 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:




  „10. cikk




  A Tanács a Bizottság jelentése alapján és azt követően, hogy konzultált az Európai Parlamenttel, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményt nyilvánított, kétévenként megvizsgálja, hogy a létrehozott mechanizmus változatlanul megfelel-e elveiben, konstrukciójában és mértékét tekintve a létrehozásához vezető szükségletnek.” |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 3 pont

332/2002/EK rendelet

3 a cikk

A Bizottság és az érintett tagállam egyetértési megállapodást köt egymással, amelyben rögzítik a Tanács által megállapított feltételeket.

A Bizottság és az érintett tagállam egyetértési megállapodást köt egymással, amelyben rögzítik a Tanács által megállapított feltételeket.
  A Bizottság az egyetértési megállapodásról tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 4 pont

332/2002/EK rendelet

5 cikk

1.   A Bizottság minden szükséges intézkedést megtesz ahhoz, hogy a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal együttműködve rendszeres időszakonként ellenőrizze, hogy a közösségi támogatásban részesülő tagállam gazdaságpolitikája összhangban áll-e a kiigazítási programmal és a Tanács által a 3. cikk szerint megállapított bármely más feltétellel. E célból a tagállamok minden szükséges információt a Bizottság rendelkezésére bocsátanak, és teljes mértékben együttműködnek
  a Bizottsággal
  . Az ilyen ellenőrzés megállapításai alapján a Bizottság határoz a hitel további részleteinek felszabadításáról, miután a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság kinyilvánította véleményét.

1.   A Bizottság minden szükséges intézkedést megtesz ahhoz, hogy a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal együttműködve rendszeres időszakonként ellenőrizze, hogy a közösségi támogatásban részesülő tagállam gazdaságpolitikája összhangban áll-e a kiigazítási programmal és a Tanács által a 3. cikk
  , valamint a 3a. cikkben említett egyetértési megállapodás
  szerint megállapított bármely más feltétellel. E célból a tagállamok minden szükséges információt
  az Európai Parlament és
  a Bizottság rendelkezésére bocsátanak, és
  ez utóbbival
  teljes mértékben együttműködnek. Az ilyen ellenőrzés megállapításai alapján a Bizottság határoz a hitel további részleteinek felszabadításáról, miután a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság kinyilvánította véleményét.

Az eredeti gazdaságpolitikai feltételek bármely módosításáról a Tanács határoz.

2.   Az eredeti gazdaságpolitikai feltételek bármely módosításáról a Tanács
  a Közösség fő gazdasági célkitűzéseivel összhangban
  határoz.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 6 a pont (új)

332/2002/EK rendelet

10 cikk

(6a)

Az 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„10. cikk

A Tanács a Bizottság jelentése alapján és azt követően, hogy konzultált az Európai Parlamenttel, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményt nyilvánított, kétévenként megvizsgálja, hogy a létrehozott mechanizmus változatlanul megfelel-e elveiben, konstrukciójában és mértékét tekintve a létrehozásához vezető szükségletnek.”

---

(1)  HL L 53., 2002.2.23., 1. o.

(2)  HL C 72. E, 2002.3.21., 312. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0560.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0562.

---

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/488 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/488

---

2009. április 24., péntekigA megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatása *

P6_TA(2009)0325

Az Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK irányelv módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0727 – C6-0464/2008 – 2008/0215(CNS))

2010/C 184 E/85

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0727),

tekintettel az EK-Szerződés 94. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0464/2008),

tekintettel eljárási szabályzatának 51. cikkére,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A6–0244/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján;

| 3. | felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 26 |
| Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály


  9 a preambulumbekezdés (új) |
| | (9a) | Az ECOFIN Tanács 1999. májusi és 2000. novemberi következtetéseinek megfelelően arra az eredeti döntésre, hogy valamennyi innovatív pénzügyi terméket kizárják a 2003/48/EK irányelv hatálya alól, annak kifejezett rögzítésével került sor, hogy ezt a kérdést az említett irányelv első felülvizsgálata alkalmával újból megvizsgálják annak érdekében, hogy az irányelv változó környezetben való hatékonyságának biztosítása és a piactorzulások elkerülése céljából olyan meghatározást találjanak, amely kiterjed minden, a követelésekkel egyenértékű értékpapírra. Ennélfogva helyénvaló az irányelv hatálya alá vonni valamennyi innovatív pénzügyi terméket. Ennek megfelelően a kamatfizetés meghatározásának ki kell terjednie minden olyan tőkebefektetésből származó jövedelemre, ahol a hozamot előre rögzítik, és a valamely tranzakcióból származó hozam lényegét tekintve bármely kamatjövedelemhez hasonló. Ahhoz, hogy e rendelkezést minden tagállam következetesen értelmezze, azt ki kell egészíteni az érintett pénzügyi termékek listájával. Ezt a listát a Bizottság a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatban (1) lefektetett szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően fogadja el. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

9 a preambulumbekezdés (új)

(9a)

Az ECOFIN Tanács 1999. májusi és 2000. novemberi következtetéseinek megfelelően arra az eredeti döntésre, hogy valamennyi innovatív pénzügyi terméket kizárják a 2003/48/EK irányelv hatálya alól, annak kifejezett rögzítésével került sor, hogy ezt a kérdést az említett irányelv első felülvizsgálata alkalmával újból megvizsgálják annak érdekében, hogy az irányelv változó környezetben való hatékonyságának biztosítása és a piactorzulások elkerülése céljából olyan meghatározást találjanak, amely kiterjed minden, a követelésekkel egyenértékű értékpapírra. Ennélfogva helyénvaló az irányelv hatálya alá vonni valamennyi innovatív pénzügyi terméket. Ennek megfelelően a kamatfizetés meghatározásának ki kell terjednie minden olyan tőkebefektetésből származó jövedelemre, ahol a hozamot előre rögzítik, és a valamely tranzakcióból származó hozam lényegét tekintve bármely kamatjövedelemhez hasonló. Ahhoz, hogy e rendelkezést minden tagállam következetesen értelmezze, azt ki kell egészíteni az érintett pénzügyi termékek listájával. Ezt a listát a Bizottság a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatban (1) lefektetett szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően fogadja el.

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

10 a preambulumbekezdés (új)

| (10a) | Az Európai Közösségnek a globális adóirányítást kell ösztönöznie, összhangban a Tanács 2006. október 23-i következtetéseivel, melyekben felkérte a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a megtakarítások megadóztatásáról szóló külön megállapodások megtárgyalásának lehetőségét Hongkonggal, Makaóval és Szingapúrral annak érdekében, hogy nemzetközi megállapodás jöjjön létre a tagállamok által a 2003/48/EK irányelv értelmében alkalmazott intézkedésekkel egyenértékű intézkedések alkalmazásáról. |
| --- | --- |

(10a)

Az Európai Közösségnek a globális adóirányítást kell ösztönöznie, összhangban a Tanács 2006. október 23-i következtetéseivel, melyekben felkérte a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a megtakarítások megadóztatásáról szóló külön megállapodások megtárgyalásának lehetőségét Hongkonggal, Makaóval és Szingapúrral annak érdekében, hogy nemzetközi megállapodás jöjjön létre a tagállamok által a 2003/48/EK irányelv értelmében alkalmazott intézkedésekkel egyenértékű intézkedések alkalmazásáról.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

12 a preambulumbekezdés (új)

| (12a) | A Tanács 2003. január 21-i következtetéseiben úgy vélte, hogy az Amerikai Egyesült Államok a 2003/48/EK irányelvben előírtakkal egyenértékű intézkedéseket alkalmaz. A hatékony adóztatás érdekében azonban a 2003/48/EK irányelv I. mellékletének hatálya alá kell vonni egyes jogi formákat és konstrukciókat. |
| --- | --- |

(12a)

A Tanács 2003. január 21-i következtetéseiben úgy vélte, hogy az Amerikai Egyesült Államok a 2003/48/EK irányelvben előírtakkal egyenértékű intézkedéseket alkalmaz. A hatékony adóztatás érdekében azonban a 2003/48/EK irányelv I. mellékletének hatálya alá kell vonni egyes jogi formákat és konstrukciókat.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

13 a preambulumbekezdés (új)

| (13a) | A 2003/48/EK irányelv működésének ily módon történő felülvizsgálatakor a Bizottságnak külön figyelmet kell szentelnie azoknak a tőkejövedelem-típusoknak (pl. életbiztosítási termékekből, életjáradékokból, swap-ügyletekből és egyes nyugdíjakból származó jövedelmek), amelyek még nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá. |
| --- | --- |

(13a)

A 2003/48/EK irányelv működésének ily módon történő felülvizsgálatakor a Bizottságnak külön figyelmet kell szentelnie azoknak a tőkejövedelem-típusoknak (pl. életbiztosítási termékekből, életjáradékokból, swap-ügyletekből és egyes nyugdíjakból származó jövedelmek), amelyek még nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – -1 pont (új)

2003/48/EK irányelv

8 preambulumbekezdés

| (-1) | A (8) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:










  „(8) | Ezen irányelv célja kettős, egyrészt az, hogy lehetővé tegye az egyik tagállamból eredő, a másik tagállamban illetőséggel bíró haszonhúzó természetes személy részére kamat formájában történő kifizetéseknek az utóbbi tagállam jogszabályainak megfelelő tényleges adóztatását, másrészt, hogy biztosítsa az egyik tagállamban haszonhúzónak minősülő, de egy másik tagállamban illetőséggel bíró természetes személy részére kamat formájában történő kifizetés minimális szintű tényleges adóztatását.” |
| --- | --- | --- |

(-1)

A (8) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(8)

Ezen irányelv célja kettős, egyrészt az, hogy lehetővé tegye az egyik tagállamból eredő, a másik tagállamban illetőséggel bíró haszonhúzó természetes személy részére kamat formájában történő kifizetéseknek az utóbbi tagállam jogszabályainak megfelelő tényleges adóztatását, másrészt, hogy biztosítsa az egyik tagállamban haszonhúzónak minősülő, de egy másik tagállamban illetőséggel bíró természetes személy részére kamat formájában történő kifizetés minimális szintű tényleges adóztatását.”

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – -1 a pont (új)

2003/48/EK irányelv

19 preambulumbekezdés

| (-1a) | A (19) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:










  „(19) | A forrásadót alkalmazó tagállamoknak az e forrásadóból eredő bevételeik nagyobb részét át kell utalniuk a kamat haszonhúzójának illetősége szerinti tagállamnak. Az érintett tagállam a bevétel akkora részét tarthatja vissza, amely az adóbevétel-megosztási mechanizmus kezelése során felmerülő adminisztratív költségekkel arányos, figyelembe véve az információcsere során felmerülő költségeket.” |
| --- | --- | --- |

(-1a)

A (19) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(19)

A forrásadót alkalmazó tagállamoknak az e forrásadóból eredő bevételeik nagyobb részét át kell utalniuk a kamat haszonhúzójának illetősége szerinti tagállamnak. Az érintett tagállam a bevétel akkora részét tarthatja vissza, amely az adóbevétel-megosztási mechanizmus kezelése során felmerülő adminisztratív költségekkel arányos, figyelembe véve az információcsere során felmerülő költségeket.”

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – -1 b pont (új)

2003/48/EK irányelv

24 a preambulumbekezdés (új)

| (-1b) | A szöveg a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:










  „(24a) | Amíg Hongkong, Szingapúr és az I. mellékletben felsorolt egyéb országok és területek nem alkalmaznak az ezen irányelvben foglaltakkal egyenértékű, vagy azokkal megegyező intézkedéseket, az ezen országok és területek felé irányuló tőkemenekítés veszélyeztetheti az irányelv célkitűzéseinek elérését. Ennélfogva a Közösségnek meg kell tennie a megfelelő lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy ezekkel az országokkal és területekkel olyan megállapodást kössön, melynek értelmében azok ilyen intézkedéseket alkalmaznak.” |
| --- | --- | --- |

(-1b)

A szöveg a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:

„(24a)

Amíg Hongkong, Szingapúr és az I. mellékletben felsorolt egyéb országok és területek nem alkalmaznak az ezen irányelvben foglaltakkal egyenértékű, vagy azokkal megegyező intézkedéseket, az ezen országok és területek felé irányuló tőkemenekítés veszélyeztetheti az irányelv célkitűzéseinek elérését. Ennélfogva a Közösségnek meg kell tennie a megfelelő lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy ezekkel az országokkal és területekkel olyan megállapodást kössön, melynek értelmében azok ilyen intézkedéseket alkalmaznak.”

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – -1 c pont (új)

2003/48/EK irányelv

1 cikk – 1 bekezdés

| (-1c) | Az 1. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „1.
     
  Ennek az irányelvnek az a célja, hogy:








  — | lehetővé tegye az egyik tagállamból eredő, a másik tagállamban illetőséggel bíró haszonhúzó természetes személy részére kamat formájában történő kifizetéseknek az utóbbi tagállam törvényeinek megfelelő tényleges adóztatását; |
| --- | --- | --- |

(-1c)

Az 1. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„1.
     
  Ennek az irányelvnek az a célja, hogy:

—

lehetővé tegye az egyik tagállamból eredő, a másik tagállamban illetőséggel bíró haszonhúzó természetes személy részére kamat formájában történő kifizetéseknek az utóbbi tagállam törvényeinek megfelelő tényleges adóztatását;

| — | biztosítsa az egyik tagállamban haszonhúzónak minősülő, de egy másik tagállamban illetőséggel bíró természetes személy részére kamat formájában történő kifizetés minimális szintű tényleges adóztatását.” |
| --- | --- |

—

biztosítsa az egyik tagállamban haszonhúzónak minősülő, de egy másik tagállamban illetőséggel bíró természetes személy részére kamat formájában történő kifizetés minimális szintű tényleges adóztatását.”

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 1 pont

2003/48/EK irányelv

1 cikk – 2 bekezdés

2.   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az ezen irányelv végrehajtásához szükséges feladatokat a belföldön letelepedett kifizetők elvégezzék, függetlenül a kamatfizetést eredményező követelés kötelezettjének, vagy az értékpapír kibocsátójának letelepedési helyétől.

2.   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az ezen irányelv végrehajtásához szükséges feladatokat a belföldön letelepedett
  gazdasági szereplők vagy
  kifizetők elvégezzék, függetlenül a kamatfizetést eredményező követelés kötelezettjének, vagy az értékpapír kibocsátójának letelepedési helyétől.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 2 pont – a pont – i alpont

2003/48/EK irányelv

2 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

Ezen irányelv alkalmazásában, és a 4. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, „haszonhúzó”: bármely természetes személy, aki kamatot szerez, vagy bármely természetes személy, akinek kamatot írnak jóvá, kivéve ha bizonyítja, hogy a kamatot nem az ő javára fizették ki vagy írták jóvá, azaz, ha:

(1)   Ezen irányelv alkalmazásában, és a 4. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül „haszonhúzó”: bármely természetes személy, aki kamatot szerez, vagy
  akinek azt szereznie kellett volna, vagy
  bármely természetes személy, akinek kamatot írnak jóvá,
  vagy akinek azt jóvá kellett volna írni,
  kivéve ha bizonyítja, hogy a kamatot nem az ő javára fizették ki vagy írták jóvá, azaz, ha:

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 3 pont

2003/48/EK irányelv

3 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

| (b) | a 2004. január 1-jén vagy azután létrejött szerződéses jogviszonyokra vagy szerződéses jogviszonyok hiányában a végrehajtott ügyletekre vonatkozóan a kifizető megállapítja a haszonhúzó személyazonosságát, amely annak nevéből és lakcíméből, születési helyéből és idejéből, valamint – ha adózás szempontjából a haszonhúzó lakóhelye vagy egyéb módon igazolt illetősége egy, a II. mellékletben szereplő tagállamban van – az adott tagállam által kiadott adóazonosító számából vagy azzal egyenértékű azonosítójából áll. |
| --- | --- |

(b)

a 2004. január 1-jén vagy azután létrejött szerződéses jogviszonyokra vagy szerződéses jogviszonyok hiányában a végrehajtott ügyletekre vonatkozóan a kifizető megállapítja a haszonhúzó személyazonosságát, amely annak nevéből és lakcíméből, születési helyéből és idejéből, valamint – ha adózás szempontjából a haszonhúzó lakóhelye vagy egyéb módon igazolt illetősége egy, a II. mellékletben szereplő tagállamban van – az adott tagállam által kiadott adóazonosító számából vagy azzal egyenértékű azonosítójából áll.

| (b) | a 2004. január 1-jén vagy azután létrejött szerződéses jogviszonyokra vagy szerződéses jogviszonyok hiányában a végrehajtott ügyletekre vonatkozóan a kifizető megállapítja a haszonhúzó személyazonosságát, amely annak nevéből és lakcíméből, születési helyéből és idejéből, valamint – ha adózás szempontjából a haszonhúzó lakóhelye vagy egyéb módon igazolt illetősége egy, a II. mellékletben szereplő tagállamban van – az adott tagállam által kiadott adóazonosító számából vagy azzal egyenértékű azonosítójából áll
  , amennyiben az megjelenik a személyazonosság igazolásra bemutatott dokumentumokban. |
| --- | --- |

(b)

a 2004. január 1-jén vagy azután létrejött szerződéses jogviszonyokra vagy szerződéses jogviszonyok hiányában a végrehajtott ügyletekre vonatkozóan a kifizető megállapítja a haszonhúzó személyazonosságát, amely annak nevéből és lakcíméből, születési helyéből és idejéből, valamint – ha adózás szempontjából a haszonhúzó lakóhelye vagy egyéb módon igazolt illetősége egy, a II. mellékletben szereplő tagállamban van – az adott tagállam által kiadott adóazonosító számából vagy azzal egyenértékű azonosítójából áll
  , amennyiben az megjelenik a személyazonosság igazolásra bemutatott dokumentumokban.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 3 pont

2003/48/EK irányelv

3 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

Az első albekezdés b) pontjában említett adatokat a haszonhúzó által bemutatott útlevél vagy hivatalos személyazonosító igazolvány vagy más, a II. mellékletben szereplő hivatalos okmány alapján állapítják meg. Amennyiben ezen útlevélben, e hivatalos személyazonosító igazolványban vagy a II. mellékletben szereplő más hivatalos okmányban az említett adatok nincsenek feltüntetve, azokat a haszonhúzó által bemutatott és a haszonhúzó lakóhelye vagy egyéb módon igazolt illetősége szerinti ország hatósága által kiállított bármilyen más, a személyazonosságot igazoló okmány alapján kell megállapítani.

Az első albekezdés b) pontjában említett adatokat a haszonhúzó által bemutatott útlevél vagy hivatalos személyazonosító igazolvány vagy más, a II. mellékletben szereplő hivatalos okmány alapján állapítják meg. Amennyiben ezen útlevélben, e hivatalos személyazonosító igazolványban vagy a II. mellékletben szereplő
  bármely
  más hivatalos okmányban az említett adatok nincsenek feltüntetve, azokat a haszonhúzó által bemutatott és a haszonhúzó lakóhelye vagy egyéb módon igazolt illetősége szerinti ország hatósága által kiállított bármilyen más, a személyazonosságot igazoló okmány alapján kell megállapítani.

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 3 pont

2003/48/EK irányelv

4 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

Az első albekezdés alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy egy jogi konstrukció tényleges ügyvezetése abban az országban van, amelyben az elsődleges jogcímtulajdonos és vagyonát
  illetve
  jövedelmét elsődlegesen kezelő személy állandó lakóhellyel rendelkezik.

Az első albekezdés alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy egy jogi konstrukció tényleges ügyvezetése abban az országban van, amelyben az elsődleges jogcímtulajdonos és vagyonát
  vagy
  jövedelmét elsődlegesen kezelő személy állandó lakóhellyel rendelkezik.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 3 pont

2003/48/EK irányelv

4 cikk – 2 bekezdés – 7 albekezdés

Bármely olyan gazdasági szereplő, amely kamatot fizet ki vagy kamatot ír jóvá a III. mellékletben meghatározott jegyzékben szereplő bármely szervezet vagy jogi konstrukció javára, közli letelepedési tagállamának illetékes hatóságával a szervezet nevét és tényleges ügyvezetésének helyét, vagy jogi konstrukció esetében azon személy nevét és állandó lakóhelyét, aki az elsődleges jogcímbirtokos és a jogi konstrukció vagyoni eszközeit
  és
  jövedelmét elsődlegesen kezeli, valamint a szervezet vagy jogi konstrukció javára kifizetett vagy jóváírt kamat teljes összegét. Amennyiben a szervezet vagy jogi konstrukció tényleges ügyvezetése egy másik tagállamban található, az illetékes hatóság az említett információkat továbbítja az érintett másik tagállam illetékes hatóságának.

Bármely olyan gazdasági szereplő, amely kamatot fizet ki vagy kamatot ír jóvá a III. mellékletben meghatározott jegyzékben szereplő bármely szervezet vagy jogi konstrukció javára, közli letelepedési tagállamának illetékes hatóságával a szervezet nevét és tényleges ügyvezetésének helyét, vagy jogi konstrukció esetében azon személy nevét és állandó lakóhelyét, aki az elsődleges jogcímbirtokos és a jogi konstrukció vagyoni eszközeit
  vagy
  jövedelmét elsődlegesen kezeli, valamint a szervezet vagy jogi konstrukció javára kifizetett vagy jóváírt kamat teljes összegét. Amennyiben a szervezet vagy jogi konstrukció tényleges ügyvezetése egy másik tagállamban található, az illetékes hatóság az említett információkat továbbítja az érintett másik tagállam illetékes hatóságának.

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 3 pont

2003/48/EK irányelv

4 cikk – 3 bekezdés

„3.
     
  A (2) bekezdésben említett azon szervezetek és jogi konstrukciók, amelyek vagyonára vagy jövedelmére a kamat jóváírásakor közvetlenül egyetlen haszonhúzó sem jogosult, választhatnak, hogy ezen irányelv alkalmazásában a (2) bekezdés a) pontjában említett kollektív befektetési vállalkozásként vagy más kollektív befektetési alapként, illetve struktúraként kezeljék őket.

Amennyiben egy szervezet vagy jogi konstrukció él e választási lehetőséggel, a tényleges ügyvezetésének helye szerinti tagállam igazolást állít ki erről. A szervezet vagy jogi konstrukció bemutatja az igazolást a kamatot kifizető vagy jóváíró gazdasági szereplőnek.

A tagállamok a saját területükön tényleges ügyvezetéssel rendelkező szervezetek és jogi konstrukciók számára megállapítják e választási lehetőség részletes szabályait, valamint biztosítják, hogy az a szervezet vagy jogi konstrukció, amely élt e választási lehetőséggel, az (1) bekezdés szerinti kifizetőként járjon el a kapott kamatkifizetés teljes összegének erejéig, minden alkalommal, amikor egy haszonhúzó közvetlenül jogosulttá válik vagyonára vagy jövedelmére.”

törölve

törölve

Módosítás 27

Módosítás 27

Heide Rühle, Alain Lipietz

Heide Rühle, Alain Lipietz

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 4 pont

1 cikk – 4 pont

2003/48/EK irányelv

6 cikk – -1 bekezdés (új)

-1.
     
  Az e cikk következő bekezdéseiben lefektetett rendelkezések sérelme nélkül az irányelv általános elve, hogy „kamatfizetés” minden olyan jövedelem, amely olyan tőkebefektetésből származik, ahol a hozamot előre rögzítik és a tranzakcióból származó hozam lényegét tekintve bármely kamatjövedelemhez hasonló. Ahhoz, hogy e rendelkezést minden tagállam következetesen értelmezze, azt ki kell egészíteni az érintett pénzügyi termékek listájával. A Bizottság az említett listát ...-ig [a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK irányelvet módosító 2009/.../EK tanácsi irányelv 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott időpontig] a rendelet 18b. cikkének (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően elfogadja.

-1.

Az e cikk következő bekezdéseiben lefektetett rendelkezések sérelme nélkül az irányelv általános elve, hogy „kamatfizetés” minden olyan jövedelem, amely olyan tőkebefektetésből származik, ahol a hozamot előre rögzítik és a tranzakcióból származó hozam lényegét tekintve bármely kamatjövedelemhez hasonló. Ahhoz, hogy e rendelkezést minden tagállam következetesen értelmezze, azt ki kell egészíteni az érintett pénzügyi termékek listájával. A Bizottság az említett listát ...-ig [a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK irányelvet módosító 2009/.../EK tanácsi irányelv 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott időpontig] a rendelet 18b. cikkének (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően elfogadja.

Módosítás 15

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 4 pont

1 cikk – 4 pont

2003/48/EK irányelv

6 cikk – 1 bekezdés – c pont – ii alpont

| ii) | a 4. cikk (3) bekezdése szerinti választási lehetőséggel élő szervezetek és jogi konstrukciók; |
| --- | --- |

ii)

ii)

a 4. cikk (3) bekezdése szerinti választási lehetőséggel élő szervezetek és jogi konstrukciók;

a 4. cikk (3) bekezdése szerinti választási lehetőséggel élő szervezetek és jogi konstrukciók;

törölve

törölve

Módosítás 16

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 4 pont

1 cikk – 4 pont

2003/48/EK irányelv

6 cikk – 1 bekezdés – d pont – ii alpont

| ii) | a 4. cikk (3) bekezdése szerinti választási lehetőséggel élő szervezetek és jogi konstrukciók; |
| --- | --- |

ii)

ii)

a 4. cikk (3) bekezdése szerinti választási lehetőséggel élő szervezetek és jogi konstrukciók;

a 4. cikk (3) bekezdése szerinti választási lehetőséggel élő szervezetek és jogi konstrukciók;

törölve

törölve

Módosítás 35

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 4 pont

1 cikk – 4 pont

2003/48/EK irányelv

6 cikk – 1 bekezdés – e pont

| e) | életbiztosítási szerződésből származó haszon, amennyiben a szerződés olyan biometrikus kockázatfedezetet határoz meg, amely – a szerződés időtartamára vonatkozó átlagértékben kifejezve – alacsonyabb, mint a biztosított tőke
  5 %-a
  , és amelynek tényleges hozama
  teljes mértékben
  az a), aa), b), c) és d) pontban említett
  kamattal vagy jövedelemmel függ össze
  ; e tekintetben az életbiztosítási szerződés alapján kifizetett összegek és az ugyanazon életbiztosítási szerződés alapján a biztosítónak tett kifizetések teljes összege közötti különbséget életbiztosítási szerződésből származó haszonnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

e)

életbiztosítási szerződésből származó haszon, amennyiben a szerződés olyan biometrikus kockázatfedezetet határoz meg, amely – a szerződés időtartamára vonatkozó átlagértékben kifejezve – alacsonyabb, mint a biztosított tőke
  5 %-a
  , és amelynek tényleges hozama
  teljes mértékben
  az a), aa), b), c) és d) pontban említett
  kamattal vagy jövedelemmel függ össze
  ; e tekintetben az életbiztosítási szerződés alapján kifizetett összegek és az ugyanazon életbiztosítási szerződés alapján a biztosítónak tett kifizetések teljes összege közötti különbséget életbiztosítási szerződésből származó haszonnak kell tekinteni.

5 %-a

teljes mértékben

kamattal vagy jövedelemmel függ össze

| (e) | biztosítási szerződések esetén
  :








  i. | a határidős nyugdíjbiztosítások esetében a biztosítás hozama, illetve a befizetett hozzájárulások összege közötti különbség a szerződés visszavásárlása esetén, amennyiben nem az élethosszig tartó járadék kifizetését választják; |
| --- | --- | --- |

(e)

biztosítási szerződések esetén
  :

biztosítási szerződések esetén

i.

i.

a határidős nyugdíjbiztosítások esetében a biztosítás hozama, illetve a befizetett hozzájárulások összege közötti különbség a szerződés visszavásárlása esetén, amennyiben nem az élethosszig tartó járadék kifizetését választják;

a határidős nyugdíjbiztosítások esetében a biztosítás hozama, illetve a befizetett hozzájárulások összege közötti különbség a szerződés visszavásárlása esetén, amennyiben nem az élethosszig tartó járadék kifizetését választják;

| ii. | életbiztosítási szerződésből származó haszon, amennyiben a szerződés olyan biometrikus kockázatfedezetet határoz meg, amely – a szerződés időtartamára vonatkozó átlagértékben kifejezve – alacsonyabb, mint a
  kezdeti
  biztosított tőke
  10 %-a
  , és amelynek tényleges hozama
  kamathoz kapcsolódik, vagy tényleges hozama befektetési egységekben van kifejezve, vagy közvetlenül azokhoz kapcsolódik, és az alapul szolgáló eszközök több mint 40 %-a
  az a), aa), b), c) és d) pontban említett
  jövedelembe van befektetve
  ;

  Amikor egy befektetéshez kapcsolódó biztosítási szerződés esetében a kifizetőnek nincs információja arról, hogy az alapul szolgáló eszközök hány százaléka lett követelésekbe vagy a megfelelő értékpapírokba befektetve, azt kell feltételezni, hogy ez az arány meghaladja a 40 %-ot.

  E tekintetben az életbiztosítási szerződés alapján kifizetett összegek és az ugyanazon életbiztosítási szerződés alapján a biztosítónak tett kifizetések teljes összege közötti különbséget életbiztosítási szerződésből származó haszonnak kell tekinteni.

  Ha a szerződés aláírója, a biztosított személy és a kedvezményezett nem ugyanaz, a biometrikus kockázatfedezetet 10 %-nál alacsonyabbnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

ii.

ii.

életbiztosítási szerződésből származó haszon, amennyiben a szerződés olyan biometrikus kockázatfedezetet határoz meg, amely – a szerződés időtartamára vonatkozó átlagértékben kifejezve – alacsonyabb, mint a
  kezdeti
  biztosított tőke
  10 %-a
  , és amelynek tényleges hozama
  kamathoz kapcsolódik, vagy tényleges hozama befektetési egységekben van kifejezve, vagy közvetlenül azokhoz kapcsolódik, és az alapul szolgáló eszközök több mint 40 %-a
  az a), aa), b), c) és d) pontban említett
  jövedelembe van befektetve
  ;

kezdeti

10 %-a

kamathoz kapcsolódik, vagy tényleges hozama befektetési egységekben van kifejezve, vagy közvetlenül azokhoz kapcsolódik, és az alapul szolgáló eszközök több mint 40 %-a

jövedelembe van befektetve

Amikor egy befektetéshez kapcsolódó biztosítási szerződés esetében a kifizetőnek nincs információja arról, hogy az alapul szolgáló eszközök hány százaléka lett követelésekbe vagy a megfelelő értékpapírokba befektetve, azt kell feltételezni, hogy ez az arány meghaladja a 40 %-ot.

E tekintetben az életbiztosítási szerződés alapján kifizetett összegek és az ugyanazon életbiztosítási szerződés alapján a biztosítónak tett kifizetések teljes összege közötti különbséget életbiztosítási szerződésből származó haszonnak kell tekinteni.

Ha a szerződés aláírója, a biztosított személy és a kedvezményezett nem ugyanaz, a biometrikus kockázatfedezetet 10 %-nál alacsonyabbnak kell tekinteni.

Módosítás 36

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 4 pont

1 cikk – 4 pont

2003/48/EK irányelv

6 cikk – 1 bekezdés – e a pont (új)

| ea) | strukturált termékekből származó jövedelem. A strukturált termékek olyan kötelezvények, amelyeknél a visszafizetési kötelezettség mértéke bármely előre rögzített bázisérték alakulásának függvénye. Jövedelemnek tekintendő a megszerzésért adott ellenszolgáltatás, illetve a strukturált termékektől való elállásból, azok visszaadásából vagy beváltásából származó jövedelem összege közötti különbség is; |
| --- | --- |

ea)

ea)

strukturált termékekből származó jövedelem. A strukturált termékek olyan kötelezvények, amelyeknél a visszafizetési kötelezettség mértéke bármely előre rögzített bázisérték alakulásának függvénye. Jövedelemnek tekintendő a megszerzésért adott ellenszolgáltatás, illetve a strukturált termékektől való elállásból, azok visszaadásából vagy beváltásából származó jövedelem összege közötti különbség is;

strukturált termékekből származó jövedelem. A strukturált termékek olyan kötelezvények, amelyeknél a visszafizetési kötelezettség mértéke bármely előre rögzített bázisérték alakulásának függvénye. Jövedelemnek tekintendő a megszerzésért adott ellenszolgáltatás, illetve a strukturált termékektől való elállásból, azok visszaadásából vagy beváltásából származó jövedelem összege közötti különbség is;

Módosítás 37

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 4 pont

1 cikk – 4 pont

2003/48/EK irányelv

6 cikk – 1 bekezdés – e b pont (új)

| eb) | a valamely hitelintézet vagy pénzintézet által a haszonhúzó számára beszedett osztalék. |
| --- | --- |

eb)

eb)

a valamely hitelintézet vagy pénzintézet által a haszonhúzó számára beszedett osztalék.

a valamely hitelintézet vagy pénzintézet által a haszonhúzó számára beszedett osztalék.

Módosítás 18

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 4 pont

1 cikk – 4 pont

2003/48/EK irányelv

6 cikk – 9 bekezdés

9.   Az (1) bekezdés aa) pontjában említett jövedelmet csak akkor kell kamatnak tekinteni, ha az adott jövedelmet eredményező értékpapírokat
  2008. december 1-jén
  vagy azt követően bocsátották ki először.

2008. december 1-jén

9.   Az (1) bekezdés aa) pontjában említett jövedelmet csak akkor kell kamatnak tekinteni, ha az adott jövedelmet eredményező értékpapírokat
  ezen irányelv közzétételének időpontja után hat hónappal
  vagy azt követően bocsátották ki először.

ezen irányelv közzétételének időpontja után hat hónappal

Módosítás 19

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 4 pont

1 cikk – 4 pont

2003/48/EK irányelv

6 cikk – 10 bekezdés

10.   Az életbiztosítási szerződésekből származó hasznot csak akkor kell az (1) bekezdés e) pontjának megfelelően kamatnak tekinteni, ha a hasznot eredményező életbiztosítási szerződések első jegyzése
  2008. december 1-jén
  vagy azt követően történt.

2008. december 1-jén

10.   Az életbiztosítási szerződésekből származó hasznot csak akkor kell az (1) bekezdés e) pontjának megfelelően kamatnak tekinteni, ha a hasznot eredményező életbiztosítási szerződések első jegyzése
  ezen irányelv közzétételének időpontja után hat hónappal
  vagy azt követően történt.

ezen irányelv közzétételének időpontja után hat hónappal

Módosítás 20

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 5 a pont (új)

1 cikk – 5 a pont (új)

2003/48/EK irányelv

10 cikk – 2 bekezdés

| (5a) | Az 10. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „Az átmeneti időszak legkésőbb 2014. július 1-jén ér véget, vagy az alábbiakban felsorolt időpontok közül a legutolsót követő első teljes adóév végén, amennyiben ez 2014. július 1-jénél korábbi:








  — | azon időpont, amikor a Tanács egyhangú határozata alapján az Európai Közösség, valamint az Svájci Államszövetség, a Liechtensteini Hercegség, a San Marino Köztársaság, a Monacói Hercegség és az Andorrai Hercegség közötti, 2002. április 18-án közzétett, az adóügyekkel kapcsolatos információcseréről szóló OECD modellegyezményben (a továbbiakban: OECD Modellegyezmény) meghatározottak szerinti megkeresés alapján történő információcsere előírásáról szóló megállapodás hatályba lép, tekintettel a vonatkozó területeiken letelepedett kifizetők által az irányelv hatálya alá tartozó területen illetőséggel bíró haszonhúzók részére az ezen irányelvben meghatározottak szerint végrehajtott kamatkifizetésekre, továbbá az ilyen kifizetésekre a fentiekkel megegyező országok által a 11. cikk (1) bekezdésében említett megfelelő időszakokra vonatkozóan meghatározott mértékű forrásadóra, |
| --- | --- | --- |

(5a)

(5a)

Az 10. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

Az 10. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az átmeneti időszak legkésőbb 2014. július 1-jén ér véget, vagy az alábbiakban felsorolt időpontok közül a legutolsót követő első teljes adóév végén, amennyiben ez 2014. július 1-jénél korábbi:

„Az átmeneti időszak legkésőbb 2014. július 1-jén ér véget, vagy az alábbiakban felsorolt időpontok közül a legutolsót követő első teljes adóév végén, amennyiben ez 2014. július 1-jénél korábbi:

—

azon időpont, amikor a Tanács egyhangú határozata alapján az Európai Közösség, valamint az Svájci Államszövetség, a Liechtensteini Hercegség, a San Marino Köztársaság, a Monacói Hercegség és az Andorrai Hercegség közötti, 2002. április 18-án közzétett, az adóügyekkel kapcsolatos információcseréről szóló OECD modellegyezményben (a továbbiakban: OECD Modellegyezmény) meghatározottak szerinti megkeresés alapján történő információcsere előírásáról szóló megállapodás hatályba lép, tekintettel a vonatkozó területeiken letelepedett kifizetők által az irányelv hatálya alá tartozó területen illetőséggel bíró haszonhúzók részére az ezen irányelvben meghatározottak szerint végrehajtott kamatkifizetésekre, továbbá az ilyen kifizetésekre a fentiekkel megegyező országok által a 11. cikk (1) bekezdésében említett megfelelő időszakokra vonatkozóan meghatározott mértékű forrásadóra,

azon időpont, amikor a Tanács egyhangú határozata alapján az Európai Közösség, valamint az Svájci Államszövetség, a Liechtensteini Hercegség, a San Marino Köztársaság, a Monacói Hercegség és az Andorrai Hercegség közötti, 2002. április 18-án közzétett, az adóügyekkel kapcsolatos információcseréről szóló OECD modellegyezményben (a továbbiakban: OECD Modellegyezmény) meghatározottak szerinti megkeresés alapján történő információcsere előírásáról szóló megállapodás hatályba lép, tekintettel a vonatkozó területeiken letelepedett kifizetők által az irányelv hatálya alá tartozó területen illetőséggel bíró haszonhúzók részére az ezen irányelvben meghatározottak szerint végrehajtott kamatkifizetésekre, továbbá az ilyen kifizetésekre a fentiekkel megegyező országok által a 11. cikk (1) bekezdésében említett megfelelő időszakokra vonatkozóan meghatározott mértékű forrásadóra,

| — | azon időpont, amikor a Tanács egyhangú határozatot hoz arról, hogy az Amerikai Egyesült Államok kész az OECD Modellegyezmény meghatározása szerinti megkeresés alapján történő információcserére, tekintettel a területén letelepedett kifizetők által az azon a területen lakó haszonhúzók részére végrehajtott kamatkifizetésekre, amelyekre az irányelv vonatkozik. |
| --- | --- |

—

azon időpont, amikor a Tanács egyhangú határozatot hoz arról, hogy az Amerikai Egyesült Államok kész az OECD Modellegyezmény meghatározása szerinti megkeresés alapján történő információcserére, tekintettel a területén letelepedett kifizetők által az azon a területen lakó haszonhúzók részére végrehajtott kamatkifizetésekre, amelyekre az irányelv vonatkozik.

azon időpont, amikor a Tanács egyhangú határozatot hoz arról, hogy az Amerikai Egyesült Államok kész az OECD Modellegyezmény meghatározása szerinti megkeresés alapján történő információcserére, tekintettel a területén letelepedett kifizetők által az azon a területen lakó haszonhúzók részére végrehajtott kamatkifizetésekre, amelyekre az irányelv vonatkozik.

| — | azon időpont, amikor a Tanács egyhangú határozatot hoz arról, hogy Hongkong, Szingapúr és az I. mellékletben felsorolt egyéb országok és területek készek az OECD Modellegyezmény meghatározása szerinti megkeresés alapján történő információcserére, tekintettel a területükön letelepedett kifizetők által az azon a területen lakó haszonhúzók részére végrehajtott kamatkifizetésekre, amelyekre az irányelv vonatkozik.” |
| --- | --- |

—

azon időpont, amikor a Tanács egyhangú határozatot hoz arról, hogy Hongkong, Szingapúr és az I. mellékletben felsorolt egyéb országok és területek készek az OECD Modellegyezmény meghatározása szerinti megkeresés alapján történő információcserére, tekintettel a területükön letelepedett kifizetők által az azon a területen lakó haszonhúzók részére végrehajtott kamatkifizetésekre, amelyekre az irányelv vonatkozik.”

azon időpont, amikor a Tanács egyhangú határozatot hoz arról, hogy Hongkong, Szingapúr és az I. mellékletben felsorolt egyéb országok és területek készek az OECD Modellegyezmény meghatározása szerinti megkeresés alapján történő információcserére, tekintettel a területükön letelepedett kifizetők által az azon a területen lakó haszonhúzók részére végrehajtott kamatkifizetésekre, amelyekre az irányelv vonatkozik.”

Módosítás 21

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 6 a pont (új)

1 cikk – 6 a pont (új)

2003/48/EK irányelv

Article 12 – paragraphs 1 and 2

| (6a) | A 12. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „1.
     
  A 11. cikk (1) bekezdésének megfelelően forrásadót kivető tagállamok bevételük 10 %-át visszatartják és a bevétel 90 %-át átutalják a haszonhúzó illetősége szerinti tagállamnak.



  2.   
  A 11. cikk (5) bekezdésének megfelelően forrásadót kivető tagállamok a bevétel 10 %-át visszatartják és 90 %-át átutalják a többi tagállamnak arányosan az e cikk (1) bekezdése szerint végrehajtott átutalásokkal.” |
| --- | --- |

(6a)

(6a)

A 12. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

A 12. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„1.
     
  A 11. cikk (1) bekezdésének megfelelően forrásadót kivető tagállamok bevételük 10 %-át visszatartják és a bevétel 90 %-át átutalják a haszonhúzó illetősége szerinti tagállamnak.

„1.

A 11. cikk (1) bekezdésének megfelelően forrásadót kivető tagállamok bevételük 10 %-át visszatartják és a bevétel 90 %-át átutalják a haszonhúzó illetősége szerinti tagállamnak.

2.   
  A 11. cikk (5) bekezdésének megfelelően forrásadót kivető tagállamok a bevétel 10 %-át visszatartják és 90 %-át átutalják a többi tagállamnak arányosan az e cikk (1) bekezdése szerint végrehajtott átutalásokkal.”

2.

A 11. cikk (5) bekezdésének megfelelően forrásadót kivető tagállamok a bevétel 10 %-át visszatartják és 90 %-át átutalják a többi tagállamnak arányosan az e cikk (1) bekezdése szerint végrehajtott átutalásokkal.”

Módosítás 22

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 10 pont

1 cikk – 10 pont

2003/48/EK irányelv

18 cikk

| (10) | A 18. cikk
  első mondata
  helyébe a következő szöveg lép:
  „
  A
  Bizottság háromévenként jelentést küld a Tanácsnak ezen irányelv alkalmazásáról az V. mellékletben meghatározott statisztikai adatok alapján, amelyeket minden tagállam elküld a Bizottság számára.” |
| --- | --- |

(10)

A 18. cikk
  első mondata
  helyébe a következő szöveg lép:

első mondata

„
  A
  Bizottság háromévenként jelentést küld a Tanácsnak ezen irányelv alkalmazásáról az V. mellékletben meghatározott statisztikai adatok alapján, amelyeket minden tagállam elküld a Bizottság számára.”

A

| (10) | A 18. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „18. cikk


  Felülvizsgálat



  1.
     
  2010. december 31-ig a Bizottság összehasonlító tanulmányt készít az információcsere és a forrásadó rendszeréről, elemezve mindkét rendszer előnyeit és gyengeségeit, hogy értékelje az adócsalás és adóelkerülés tényleges felszámolásának célkitűzését.. Ennek az összehasonlító tanulmánynak különösen figyelembe kell vennie az átláthatóság, a tagállami adószuverenitás tiszteletben tartása, az adózás igazságossága és a két rendszerhez kapcsolódó adminisztratív terhek szempontjait.




  2.
     
  A
  Bizottság háromévenként jelentést küld a Tanácsnak
  és az Európai Parlamentnek
  ezen irányelv alkalmazásáról az V. mellékletben meghatározott statisztikai adatok alapján, amelyeket minden tagállam elküld a Bizottság számára.
  E jelentések és az (1) bekezdésben említett tanulmány alapján, és különösen a 10. cikk (2) bekezdésében említett átmeneti időszak végén a Bizottság – amennyiben szükséges – javasolja a Tanácsnak ezen irányelv ahhoz szükséges módosításait, hogy biztosítsa a megtakarításokból származó jövedelem tényleges adóztatását és megszüntesse a verseny nem kívánatos torzulását.




  3.
     
  A Bizottság az (1) és (2) bekezdésben említett jelentések és a tanulmány keretében különösen azt a kérdést vizsgálja, hogy indokolt-e az irányelv hatályát kiterjeszteni a pénzügyi jövedelmek valamennyi forrására (ideértve az osztalék és a tőkenövekmény formáit), valamint az összes jogi személy számára végrehajtott kifizetésekre.” |
| --- | --- |

(10)

A 18. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„18. cikk

„18. cikk

Felülvizsgálat

Felülvizsgálat

1.
     
  2010. december 31-ig a Bizottság összehasonlító tanulmányt készít az információcsere és a forrásadó rendszeréről, elemezve mindkét rendszer előnyeit és gyengeségeit, hogy értékelje az adócsalás és adóelkerülés tényleges felszámolásának célkitűzését.. Ennek az összehasonlító tanulmánynak különösen figyelembe kell vennie az átláthatóság, a tagállami adószuverenitás tiszteletben tartása, az adózás igazságossága és a két rendszerhez kapcsolódó adminisztratív terhek szempontjait.

1.

2010. december 31-ig a Bizottság összehasonlító tanulmányt készít az információcsere és a forrásadó rendszeréről, elemezve mindkét rendszer előnyeit és gyengeségeit, hogy értékelje az adócsalás és adóelkerülés tényleges felszámolásának célkitűzését.. Ennek az összehasonlító tanulmánynak különösen figyelembe kell vennie az átláthatóság, a tagállami adószuverenitás tiszteletben tartása, az adózás igazságossága és a két rendszerhez kapcsolódó adminisztratív terhek szempontjait.

2.
     
  A
  Bizottság háromévenként jelentést küld a Tanácsnak
  és az Európai Parlamentnek
  ezen irányelv alkalmazásáról az V. mellékletben meghatározott statisztikai adatok alapján, amelyeket minden tagállam elküld a Bizottság számára.
  E jelentések és az (1) bekezdésben említett tanulmány alapján, és különösen a 10. cikk (2) bekezdésében említett átmeneti időszak végén a Bizottság – amennyiben szükséges – javasolja a Tanácsnak ezen irányelv ahhoz szükséges módosításait, hogy biztosítsa a megtakarításokból származó jövedelem tényleges adóztatását és megszüntesse a verseny nem kívánatos torzulását.

2.

A

és az Európai Parlamentnek

E jelentések és az (1) bekezdésben említett tanulmány alapján, és különösen a 10. cikk (2) bekezdésében említett átmeneti időszak végén a Bizottság – amennyiben szükséges – javasolja a Tanácsnak ezen irányelv ahhoz szükséges módosításait, hogy biztosítsa a megtakarításokból származó jövedelem tényleges adóztatását és megszüntesse a verseny nem kívánatos torzulását.

3.
     
  A Bizottság az (1) és (2) bekezdésben említett jelentések és a tanulmány keretében különösen azt a kérdést vizsgálja, hogy indokolt-e az irányelv hatályát kiterjeszteni a pénzügyi jövedelmek valamennyi forrására (ideértve az osztalék és a tőkenövekmény formáit), valamint az összes jogi személy számára végrehajtott kifizetésekre.”

3.

A Bizottság az (1) és (2) bekezdésben említett jelentések és a tanulmány keretében különösen azt a kérdést vizsgálja, hogy indokolt-e az irányelv hatályát kiterjeszteni a pénzügyi jövedelmek valamennyi forrására (ideértve az osztalék és a tőkenövekmény formáit), valamint az összes jogi személy számára végrehajtott kifizetésekre.”

Módosítás 23

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 11 pont

1 cikk – 11 pont

2003/48/EK irányelv

18 b cikk – 3 a bekezdés (új)

3a.
     
  A bizottság által segített Bizottság 2010. január 1-jétől kétévente értékeli a 18a. cikkben foglalt eljárások, dokumentumok és közös formátumok és formulák megfelelőségét, és a 18b. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással összhangban eelfogadja az azok javítására irányuló intézkedésekről.

3a.

A bizottság által segített Bizottság 2010. január 1-jétől kétévente értékeli a 18a. cikkben foglalt eljárások, dokumentumok és közös formátumok és formulák megfelelőségét, és a 18b. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással összhangban eelfogadja az azok javítására irányuló intézkedésekről.

Módosítás 24

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

melléklet - 2 pont

melléklet - 2 pont

2003/48/EK irányelv

I melléklet

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

2009. április 24., péntekigI MELLÉKLET

Azon szervezetek és jogi konstrukciók jogi formáinak jegyzéke, amelyekre a 2. cikk (3) bekezdése alkalmazandó, mivel azok tényleges ügyvezetése meghatározott országok vagy joghatóságok területén található

| 1. | Azon szervezetek és jogi konstrukciók, amelyek tényleges ügyvezetése az irányelv 7. cikkben meghatározott területi hatályán kívül eső és a 17. cikk (2) bekezdésében található felsorolásban nem szereplő országban találhatók vagy ilyen joghatóság alá tartoznak:










  Antigua és Barbuda | International business company |
| --- | --- | --- |
| Bahamák | Tröszt




  Alapítvány




  International business company |
| Bahrein | Pénzügyi tröszt |
| Barbados | Tröszt |
| Belize | Tröszt




  International business company |
| Bermuda | Tröszt |
| Brunei | Tröszt




  International business company




  International trust




  International Limited Partnership |
| Cook-szigetek | Tröszt




  International trust




  International company




  International partnership |
| Costa Rica | Tröszt |
| Dzsibuti | Mentesített társaság




  (Külföldi) tröszt |
| Dominika | Tröszt




  International business company |
| Fidzsi-szigetek | Tröszt |
| Francia-Polinézia | Société (Társaság)




  Société de personnes (Személyegyesítő társaság)




  Société en participation (Közös vállalat)




  (Külföldi) tröszt |
| Guam | Company




  Egyéni vállalkozás




  Partnership




  (Külföldi) tröszt |
| Guatemala | Tröszt




  Fundación (Alapítvány) |
| Hong Kong | Tröszt |
| Kiribati | Tröszt |
| Labuan (Malajzia) | Off-shore company




  Malaysian offshore bank,




  Offshore limited partnership




  Offshore trust |
| Libanon | Az off-shore társaságok rendszeréből részesülő társaságok |
| Makaó | Tröszt




  Fundação (Alapítvány) |
| Maldív-szigetek | Valamennyi társaság, személyegyesítő társaság és külföldi tröszt |
| Észak-Mariana-szigetek | Foreign sales corporation




  Offshore banking corporation




  (Külföldi) tröszt |
| Marshall-szigetek | Tröszt |
| Mauritius | Tröszt




  Global business company, 1. és 2. kategória |
| Mikronézia | Company




  Partnership




  (Külföldi) tröszt |
| Nauru | Trusts/nominee company




  Company




  Partnership




  Egyéni vállalkozás




  Külföldi végakarat




  Külföldi hagyaték




  A kormánnyal egyeztetett egyéb gazdasági formák |
| Új-Kaledónia | Société (Társaság)




  Société civile (Civil társaság)




  Société de personnes (Személyegyesítő társaság)




  Közös vállalat




  Elhunyt személy hagyatéka




  (Külföldi) tröszt |
| Niue | Tröszt




  International business company |
| Panama | Fideicomiso (Tröszt)




  Fundación de interés privado (Alapítvány) |
| Palau | Company




  Partnership




  Egyéni vállalkozás




  Képviseleti hivatal




  Credit union (Pénzügyi szövetkezet)




  Cooperative




  (Külföldi) tröszt |
| Fülöp-szigetek | Tröszt |
| Puerto Rico | Estate




  Tröszt




  International banking entity |
| Saint Kitts és Nevis | Tröszt




  Alapítvány




  Mentesített társaság |
| Saint Lucia | Tröszt |
| Saint Vincent és Grenadine-szigetek | Tröszt |
| Szamoa | Tröszt




  International trust




  International company




  Offshore bank




  Offshore insurance company




  International partnership




  Betéti társaság |
| Seychelles-szigetek | Tröszt




  International business company |
| Szingapúr | Tröszt |
| Salamon-szigetek | Company




  Partnership




  Tröszt |
| Dél-Afrika | Tröszt |
| Tonga | Tröszt |
| Tuvalu | Tröszt




  Provident fund |
| Egyesült Arab Emirátusok | Tröszt |
| Amerikai Virgin-szigetek | Tröszt




  Mentesített társaság |
| Uruguay | Tröszt |
| Vanuatu | Tröszt




  Mentesített társaság




  International company |

1.

Azon szervezetek és jogi konstrukciók, amelyek tényleges ügyvezetése az irányelv 7. cikkben meghatározott területi hatályán kívül eső és a 17. cikk (2) bekezdésében található felsorolásban nem szereplő országban találhatók vagy ilyen joghatóság alá tartoznak:

Antigua és Barbuda

International business company

Bahamák

Tröszt

Alapítvány

International business company

Bahrein

Pénzügyi tröszt

Barbados

Tröszt

Belize

Tröszt

International business company

Bermuda

Tröszt

Brunei

Tröszt

International business company

International trust

International Limited Partnership

Cook-szigetek

Tröszt

International trust

International company

International partnership

Costa Rica

Tröszt

Dzsibuti

Mentesített társaság

(Külföldi) tröszt

Dominika

Tröszt

International business company

Fidzsi-szigetek

Tröszt

Francia-Polinézia

Société (Társaság)

Société de personnes (Személyegyesítő társaság)

Société en participation (Közös vállalat)

(Külföldi) tröszt

Guam

Company

Egyéni vállalkozás

Partnership

(Külföldi) tröszt

Guatemala

Tröszt

Fundación (Alapítvány)

Hong Kong

Tröszt

Kiribati

Tröszt

Labuan (Malajzia)

Off-shore company

Malaysian offshore bank,

Offshore limited partnership

Offshore trust

Libanon

Az off-shore társaságok rendszeréből részesülő társaságok

Makaó

Tröszt

Fundação (Alapítvány)

Maldív-szigetek

Valamennyi társaság, személyegyesítő társaság és külföldi tröszt

Észak-Mariana-szigetek

Foreign sales corporation

Offshore banking corporation

(Külföldi) tröszt

Marshall-szigetek

Tröszt

Mauritius

Tröszt

Global business company, 1. és 2. kategória

Mikronézia

Company

Partnership

(Külföldi) tröszt

Nauru

Trusts/nominee company

Company

Partnership

Egyéni vállalkozás

Külföldi végakarat

Külföldi hagyaték

A kormánnyal egyeztetett egyéb gazdasági formák

Új-Kaledónia

Société (Társaság)

Société civile (Civil társaság)

Société de personnes (Személyegyesítő társaság)

Közös vállalat

Elhunyt személy hagyatéka

(Külföldi) tröszt

Niue

Tröszt

International business company

Panama

Fideicomiso (Tröszt)

Fundación de interés privado (Alapítvány)

Palau

Company

Partnership

Egyéni vállalkozás

Képviseleti hivatal

Credit union (Pénzügyi szövetkezet)

Cooperative

(Külföldi) tröszt

Fülöp-szigetek

Tröszt

Puerto Rico

Estate

Tröszt

International banking entity

Saint Kitts és Nevis

Tröszt

Alapítvány

Mentesített társaság

Saint Lucia

Tröszt

Saint Vincent és Grenadine-szigetek

Tröszt

Szamoa

Tröszt

International trust

International company

Offshore bank

Offshore insurance company

International partnership

Betéti társaság

Seychelles-szigetek

Tröszt

International business company

Szingapúr

Tröszt

Salamon-szigetek

Company

Partnership

Tröszt

Dél-Afrika

Tröszt

Tonga

Tröszt

Tuvalu

Tröszt

Provident fund

Egyesült Arab Emirátusok

Tröszt

Amerikai Virgin-szigetek

Tröszt

Mentesített társaság

Uruguay

Tröszt

Vanuatu

Tröszt

Mentesített társaság

International company

| 2. | Azon szervezetek és jogi konstrukciók, amelyek tényleges ügyvezetése a 17. cikk (2) bekezdésében felsorolt országban található vagy ilyen joghatóság alá tartozik, és amelyekre 2. cikk (3) bekezdését kell alkalmazni a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározottakkal egyenértékű rendelkezéseknek az érintett ország vagy joghatóság által történő elfogadásáig:










  Andorra | Tröszt |
| --- | --- | --- |
| Anguilla | Tröszt |
| Aruba | Stichting (alapítvány)




  Az off-shore társaságok rendszeréből részesülő társaságok |
| Brit Virgin-szigetek | Tröszt




  International business company |
| Kajmán-szigetek | Tröszt




  Mentesített társaság |
| Guernsey | Tröszt




  „Zérókulcsos” társaságok |
| Man-sziget | Tröszt |
| Jersey-szigetek | Tröszt |
| Liechtenstein | Anstalt (Tröszt)




  Stiftung (Alapítvány) |
| Monaco | Tröszt




  Fondation (Alapítvány) |
| Montserrat | Tröszt |
| Holland Antillák | Tröszt




  Stichting (alapítvány) |
| San Marino | Tröszt




  Fondazione (Alapítvány) |
| Svájc | Tröszt




  Alapítvány |
| Turks- és Caicos-szigetek | Mentesített társaság




  Betéti társaság




  Tröszt |

2.

Azon szervezetek és jogi konstrukciók, amelyek tényleges ügyvezetése a 17. cikk (2) bekezdésében felsorolt országban található vagy ilyen joghatóság alá tartozik, és amelyekre 2. cikk (3) bekezdését kell alkalmazni a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározottakkal egyenértékű rendelkezéseknek az érintett ország vagy joghatóság által történő elfogadásáig:

Andorra

Tröszt

Anguilla

Tröszt

Aruba

Stichting (alapítvány)

Az off-shore társaságok rendszeréből részesülő társaságok

Brit Virgin-szigetek

Tröszt

International business company

Kajmán-szigetek

Tröszt

Mentesített társaság

Guernsey

Tröszt

„Zérókulcsos” társaságok

Man-sziget

Tröszt

Jersey-szigetek

Tröszt

Liechtenstein

Anstalt (Tröszt)

Stiftung (Alapítvány)

Monaco

Tröszt

Fondation (Alapítvány)

Montserrat

Tröszt

Holland Antillák

Tröszt

Stichting (alapítvány)

San Marino

Tröszt

Fondazione (Alapítvány)

Svájc

Tröszt

Alapítvány

Turks- és Caicos-szigetek

Mentesített társaság

Betéti társaság

Tröszt

MÓDOSÍTÁS

2009. április 24., péntekigI MELLÉKLET

| 1. | Azon szervezetek és jogi konstrukciók jogi formái, amelyekre a 2. cikk (3) bekezdése alkalmazandó, a következők:







  — | Részvények, szavatolás vagy bármely egyéb mechanizmus által korlátolt felelősségű társaságok; |
| --- | --- | --- |

1.

—

Részvények, szavatolás vagy bármely egyéb mechanizmus által korlátolt felelősségű társaságok;

| — | Részvények, szavatolás vagy bármely egyéb mechanizmus által korlátolt felelősségű társaságcsoportok; |
| --- | --- |

—

Részvények, szavatolás vagy bármely egyéb mechanizmus által korlátolt felelősségű társaságcsoportok;

| — | Nemzetközi társaságok vagy társaságcsoportok; |
| --- | --- |

—

Nemzetközi társaságok vagy társaságcsoportok;

| — | Nemzetközi üzleti társaságok vagy társaságcsoportok; |
| --- | --- |

—

Nemzetközi üzleti társaságok vagy társaságcsoportok;

| — | Mentesített társaságok vagy társaságcsoportok; |
| --- | --- |

—

Mentesített társaságok vagy társaságcsoportok;

| — | Védett cellás társaságok vagy társaságcsoportok; |
| --- | --- |

—

Védett cellás társaságok vagy társaságcsoportok;

| — | Bejegyzett cellás társaságok vagy társaságcsoportok; |
| --- | --- |

—

Bejegyzett cellás társaságok vagy társaságcsoportok;

| — | Nemzetközi bankok, ideértve a hasonló nevű társaságcsoportokat is; |
| --- | --- |

—

Nemzetközi bankok, ideértve a hasonló nevű társaságcsoportokat is;

| — | Offshore bankok, ideértve a hasonló nevű társaságcsoportokat is; |
| --- | --- |

—

Offshore bankok, ideértve a hasonló nevű társaságcsoportokat is;

| — | Biztosító társaságok vagy társaságcsoportok; |
| --- | --- |

—

Biztosító társaságok vagy társaságcsoportok;

| — | Viszontbiztosító társaságok vagy társaságcsoportok; |
| --- | --- |

—

Viszontbiztosító társaságok vagy társaságcsoportok;

| — | Szövetkezetek; |
| --- | --- |

—

Szövetkezetek;

| — | Hitelegyesületek; |
| --- | --- |

—

Hitelegyesületek;

| — | Bármely formájú társaságok, ideértve (korlátozás nélkül)a közkereseti társaságokat, a betéti társaságokat, a nemzetközi partnerségeket és a nemzetközi üzleti partnerségeket; |
| --- | --- |

—

Bármely formájú társaságok, ideértve (korlátozás nélkül)a közkereseti társaságokat, a betéti társaságokat, a nemzetközi partnerségeket és a nemzetközi üzleti partnerségeket;

| — | Közös vállalkozások; |
| --- | --- |

—

Közös vállalkozások;

| — | Trösztök; |
| --- | --- |

—

Trösztök;

| — | Egyezményes alapítványok; |
| --- | --- |

—

Egyezményes alapítványok;

| — | Alapítványok; |
| --- | --- |

—

Alapítványok;

| — | Elhunyt személyek hagyatékának kezelői; |
| --- | --- |

—

Elhunyt személyek hagyatékának kezelői;

| — | Bármely formájú alapok; |
| --- | --- |

—

Bármely formájú alapok;

| — | A fent felsorolt szervezetek és jogi konstrukciók bármelyikének fiókvállalata; |
| --- | --- |

—

A fent felsorolt szervezetek és jogi konstrukciók bármelyikének fiókvállalata;

| — | A fent felsorolt szervezetek és jogi konstrukciók bármelyikének képviseleti hivatala; |
| --- | --- |

—

A fent felsorolt szervezetek és jogi konstrukciók bármelyikének képviseleti hivatala;

| — | A fent felsorolt szervezetek és jogi konstrukciók bármelyikének állandó intézménye; |
| --- | --- |

—

A fent felsorolt szervezetek és jogi konstrukciók bármelyikének állandó intézménye;

| — | Többformájú alapítványok, bármely leírással |
| --- | --- |

—

Többformájú alapítványok, bármely leírással

| 2. | Az irányelv 7. cikkben meghatározott területi hatályán kívül eső és a 17. cikk (2) bekezdésében található felsorolásban nem szereplő meghatározott országok vagy ilyen joghatóságok, amelyekben a 2. cikk (3) bekezdése alkalmazandó az ezen melléklet 1. részében említett szervezetekre és jogi konstrukciókra, amennyiben székhelyük ott található, a következők:







  — | Anjouan |
| --- | --- | --- |

2.

—

Anjouan

| — | Antigua és Barbuda |
| --- | --- |

—

Antigua és Barbuda

| — | Bahamák |
| --- | --- |

—

Bahamák

| — | Bahrein |
| --- | --- |

—

Bahrein

| — | Barbados |
| --- | --- |

—

Barbados

| — | Belize |
| --- | --- |

—

Belize

| — | Bermuda |
| --- | --- |

—

Bermuda

| — | Brunei |
| --- | --- |

—

Brunei

| — | Cook-szigetek |
| --- | --- |

—

Cook-szigetek

| — | Costa Rica |
| --- | --- |

—

Costa Rica

| — | Dzsibuti |
| --- | --- |

—

Dzsibuti

| — | Dominika |
| --- | --- |

—

Dominika

| — | Dubai |
| --- | --- |

—

Dubai

| — | Fidzsi-szigetek |
| --- | --- |

—

Fidzsi-szigetek

| — | Francia-Polinézia |
| --- | --- |

—

Francia-Polinézia

| — | Ghána |
| --- | --- |

—

Ghána

| — | Grenada |
| --- | --- |

—

Grenada

| — | Guam |
| --- | --- |

—

Guam

| — | Guatemala |
| --- | --- |

—

Guatemala

| — | Hongkong |
| --- | --- |

—

Hongkong

| — | Kiribati |
| --- | --- |

—

Kiribati

| — | Labuan (Malajzia) |
| --- | --- |

—

Labuan (Malajzia)

| — | Libanon |
| --- | --- |

—

Libanon

| — | Libéria |
| --- | --- |

—

Libéria

| — | Makaó |
| --- | --- |

—

Makaó

| — | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság |
| --- | --- |

—

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

| — | Maldív-szigetek |
| --- | --- |

—

Maldív-szigetek

| — | Montenegró |
| --- | --- |

—

Montenegró

| — | Északi-Mariana-szigetek |
| --- | --- |

—

Északi-Mariana-szigetek

| — | Marshall-szigetek |
| --- | --- |

—

Marshall-szigetek

| — | Mauritius |
| --- | --- |

—

Mauritius

| — | Mikronézia |
| --- | --- |

—

Mikronézia

| — | Nauru |
| --- | --- |

—

Nauru

| — | Új-Kaledónia |
| --- | --- |

—

Új-Kaledónia

| — | Niue |
| --- | --- |

—

Niue

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Palau |
| --- | --- |

—

Palau

| — | Fülöp-szigetek |
| --- | --- |

—

Fülöp-szigetek

| — | Puerto Rico |
| --- | --- |

—

Puerto Rico

| — | Saint Kitts és Nevis |
| --- | --- |

—

Saint Kitts és Nevis

| — | Saint Lucia |
| --- | --- |

—

Saint Lucia

| — | Saint Vincent és Grenadine-szigetek |
| --- | --- |

—

Saint Vincent és Grenadine-szigetek

| — | Szamoa |
| --- | --- |

—

Szamoa

| — | São Tomé és Príncipe |
| --- | --- |

—

São Tomé és Príncipe

| — | Seychelle-szigetek |
| --- | --- |

—

Seychelle-szigetek

| — | Szingapúr |
| --- | --- |

—

Szingapúr

| — | Salamon-szigetek |
| --- | --- |

—

Salamon-szigetek

| — | Szomália |
| --- | --- |

—

Szomália

| — | Dél-Afrika |
| --- | --- |

—

Dél-Afrika

| — | Tonga |
| --- | --- |

—

Tonga

| — | Tuvalu |
| --- | --- |

—

Tuvalu

| — | Egyesült Arab Emírségek |
| --- | --- |

—

Egyesült Arab Emírségek

| — | Az USA Delaware állama |
| --- | --- |

—

Az USA Delaware állama

| — | Az USA Nevada állama |
| --- | --- |

—

Az USA Nevada állama

| — | Amerikai Virgin-szigetek |
| --- | --- |

—

Amerikai Virgin-szigetek

| — | Uruguay |
| --- | --- |

—

Uruguay

| — | Vanuatu |
| --- | --- |

—

Vanuatu

| 3. | A 17. cikk (2) bekezdésében felsorolt országok vagy joghatóságok amelyekben a 2. cikk (3) bekezdése alkalmazandó, a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározottakkal egyenértékű rendelkezéseknek az érintett ország vagy joghatóság által történő elfogadásáig, tekintettel az ezen melléklet 1. részében említett szervezetekre és jogi konsturkciókra, amennyiben székhelyük ott található, a következők:







  — | Andorra |
| --- | --- | --- |

3.

—

Andorra

| — | Anguilla |
| --- | --- |

—

Anguilla

| — | Aruba |
| --- | --- |

—

Aruba

| — | Brit Virgin-szigetek |
| --- | --- |

—

Brit Virgin-szigetek

| — | Kajmán-szigetek |
| --- | --- |

—

Kajmán-szigetek

| — | Guernsey, Alderney és Sark |
| --- | --- |

—

Guernsey, Alderney és Sark

| — | Man-sziget |
| --- | --- |

—

Man-sziget

| — | Jersey |
| --- | --- |

—

Jersey

| — | Liechtenstein |
| --- | --- |

—

Liechtenstein

| — | Monaco |
| --- | --- |

—

Monaco

| — | Montserrat |
| --- | --- |

—

Montserrat

| — | Holland Antillák |
| --- | --- |

—

Holland Antillák

| — | San Marino |
| --- | --- |

—

San Marino

| — | Sark |
| --- | --- |

—

Sark

| — | Svájc |
| --- | --- |

—

Svájc

| — | Turks- és Caicos-szigetek |
| --- | --- |

—

Turks- és Caicos-szigetek

| 4. | A 2. cikk (3) bekezdésének hatálya kiterjed az ezen melléklet 1. részében említett, bármely jogi formájú szervezetre és jogi konstrukcióra, amennyiben tényleges ügyvezetése az ezen melléklet 2. és 2, részében említett országok vagy joghatóságok egyike alá tartozik, az alábbiak szerint:









  a. | a 2. és 3. részben említett ország vagy joghatóság kérheti a 18. cikk b) pontjában említett bizottságot, hogy az első részben említett szervezetek és jogi konstrukciók egyikét (bármely jogi formájú legyen is) a továbbiakban ne tekintse az illetékességi körébe tartozónak, azon az alapon, hogy a szóban forgó jogi formájú szervezetek vagy jogi konstrukciók központi székhelye a területükön nem lehetséges, illetve azon az alapon, hogy az ezen szervezetek vagy jogi konstrukciók kamatjövedelmének megfelelő adóztatása ténylegesen biztosított; |
| --- | --- | --- |

4.

a.

a 2. és 3. részben említett ország vagy joghatóság kérheti a 18. cikk b) pontjában említett bizottságot, hogy az első részben említett szervezetek és jogi konstrukciók egyikét (bármely jogi formájú legyen is) a továbbiakban ne tekintse az illetékességi körébe tartozónak, azon az alapon, hogy a szóban forgó jogi formájú szervezetek vagy jogi konstrukciók központi székhelye a területükön nem lehetséges, illetve azon az alapon, hogy az ezen szervezetek vagy jogi konstrukciók kamatjövedelmének megfelelő adóztatása ténylegesen biztosított;

| b. | A nevezett bizottság a kérelem benyújtásától számított három hónapon belül nyilvánosságra hozzá indokolással ellátott határozatát, és a szóban forgó szervezeteket és jogi konstrukciókat egy meghatározott, de legfeljebb két éves időszakra kivonják a kérelmet benyújtó ország vagy joghatóság illetékessége alól, amely időszak az ország vagy joghatóság kérelmére meghosszabbítható, az erre a célra szolgáló formanyomtatványnak leghamarabb a lejárat időpontját hat hónappal megelőzően történő benyújtása útján. |
| --- | --- |

b.

A nevezett bizottság a kérelem benyújtásától számított három hónapon belül nyilvánosságra hozzá indokolással ellátott határozatát, és a szóban forgó szervezeteket és jogi konstrukciókat egy meghatározott, de legfeljebb két éves időszakra kivonják a kérelmet benyújtó ország vagy joghatóság illetékessége alól, amely időszak az ország vagy joghatóság kérelmére meghosszabbítható, az erre a célra szolgáló formanyomtatványnak leghamarabb a lejárat időpontját hat hónappal megelőzően történő benyújtása útján.

Módosítás 25

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

melléklet – 2 pont

melléklet – 2 pont

2003/48/EK irányelv

III melléklet

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

2009. április 24, péntekigIII. MELLÉKLET

A 4. cikk (2) bekezdése szerinti „jóváíráskori kifizetők” jegyzéke

BEVEZETŐ MEGJEGYZÉS

Az alábbi felsorolás azon tagállamok tekintetében tartalmazza a trösztöket és egyéb hasonló jogi konstrukciókat, amelyeknek nemzeti adórendszere nem terjed ki azon jövedelem adóztatására, amelyet egy ilyen jogi konstrukció nevében az a személy kap, aki az elsődleges jogcímtulajdonos, és aki a vagyonát és jövedelmét elsődlegesen kezeli, valamint aki az adott ország területén rendelkezik illetőséggel. Ez a jegyzék azokra a trösztökre és hasonló jogi konstrukciókra vonatkozik, amelyek az ingó vagyont érintő tényleges ügyvezetése ezen országokban található (az ingó vagyonért felelős vagyonkezelő vagy más kezelő személy illetősége szerinti ország), függetlenül azon jogszabályoktól, amelyek alapján e trösztöket és hasonló jogi konstrukciókat létrehozták.

| Országok | Szervezetek és jogi konstrukciók jegyzéke | Megjegyzések |
| --- | --- | --- |
| Belgium | — | Société de droit commun / maatschap (polgári jogi vagy kereskedelmi társaság jogi státusz nélkül) |

Országok

Szervezetek és jogi konstrukciók jegyzéke

Megjegyzések

Belgium

—

Société de droit commun / maatschap (polgári jogi vagy kereskedelmi társaság jogi státusz nélkül)

| — | Société momentanée / tijdelijke handelsvennootschap (jogi státusz nélküli társaság, amely egy vagy több speciális kereskedelmi ügylettel foglalkozik) |
| --- | --- |

—

Société momentanée / tijdelijke handelsvennootschap (jogi státusz nélküli társaság, amely egy vagy több speciális kereskedelmi ügylettel foglalkozik)

| — | Société interne / stille handelsvennootschap (jogi státusz nélküli társaság, amelyen keresztül egy vagy több személy olyan tevékenységekben rendelkezik érdekeltséggel, amelyeket az ő nevükben egy vagy több másik személy irányít) |
| --- | --- |

—

Société interne / stille handelsvennootschap (jogi státusz nélküli társaság, amelyen keresztül egy vagy több személy olyan tevékenységekben rendelkezik érdekeltséggel, amelyeket az ő nevükben egy vagy több másik személy irányít)

| — | „Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció

Lásd a belga társasági törvény 46., 47. és 48. cikkét.

Ezek a „társaságok” (amelyek nevét francia és holland nyelven adják meg) nincs jogi státuszuk, és adóügyi szempontból a „look-through” megközelítést kell alkalmazni rájuk.

Bulgária

| — | Drujestvo sys specialna investicionna cel (meghatározott célból létrehozott befektetési társaság) |
| --- | --- |

—

Drujestvo sys specialna investicionna cel (meghatározott célból létrehozott befektetési társaság)

| — | Investicionno drujestvo (befektetési társaság, a 6. cikk hatálya nem terjed ki rá) |
| --- | --- |

—

Investicionno drujestvo (befektetési társaság, a 6. cikk hatálya nem terjed ki rá)

| — | „Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció

A szervezet mentesül a társasági jövedelemadó alól

A trösztök számára a nyilvános forgalomba hozatal engedélyezett Bulgáriában és mentesülnek a társasági jövedelemadó alól.

Cseh Köztársaság

| — | Veřejná obchodní společnost (ver. obch. spol. vagy V.O.S.) (partnerség) |
| --- | --- |

—

Veřejná obchodní společnost (ver. obch. spol. vagy V.O.S.) (partnerség)

| — | Sdruženi (társulás) |
| --- | --- |

—

Sdruženi (társulás)

| — | Družstvo (szövetkezet) |
| --- | --- |

—

Družstvo (szövetkezet)

| — | Evropské hospodářské zájmové sdružení (EHZS) (európai gazdasági egyesülés (EGE )) |
| --- | --- |

—

Evropské hospodářské zájmové sdružení (EHZS) (európai gazdasági egyesülés (EGE ))

| — | „Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció

Dánia

| — | Interessentskaber (közkereseti társaság) |
| --- | --- |

—

Interessentskaber (közkereseti társaság)

| — | Kommanditselskaber (betéti társaság) |
| --- | --- |

—

Kommanditselskaber (betéti társaság)

| — | Partnerselskaber (partnertársaság) |
| --- | --- |

—

Partnerselskaber (partnertársaság)

| — | Europæisk økonomisk firmagrupper (EØFG) (európai gazdasági egyesülés (EGE)) |
| --- | --- |

—

Europæisk økonomisk firmagrupper (EØFG) (európai gazdasági egyesülés (EGE))

| — | „Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció

Németország

| — | Gesellschaft bürgerlichen Rechts (polgári jogi társaság) |
| --- | --- |

—

Gesellschaft bürgerlichen Rechts (polgári jogi társaság)

| — | Kommanditgesellschaft — KG, offene Handelsgesellschaft — OHG (kereskedelmi partnerség) |
| --- | --- |

—

Kommanditgesellschaft — KG, offene Handelsgesellschaft — OHG (kereskedelmi partnerség)

| — | Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (európai gazdasági egyesülés (EGE)) |
| --- | --- |

—

Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (európai gazdasági egyesülés (EGE))

Észtország

| — | Täisühing- TÜ (közkereseti társaság) |
| --- | --- |

—

Täisühing- TÜ (közkereseti társaság)

| — | Usaldusühing-UÜ (betéti társaság) |
| --- | --- |

—

Usaldusühing-UÜ (betéti társaság)

| — | „Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció

A közkereseti és betéti társaságok külön adóalanyként adóznak, bármely olyan fizetés után, amely osztaléknak tekintendő (osztalékadó hatálya alá tartoznak)

Írország

| — | Partnerség és befektetési társaság |
| --- | --- |

—

Partnerség és befektetési társaság

| — | Európai gazdasági egyesülés (EGE) |
| --- | --- |

—

Európai gazdasági egyesülés (EGE)

Ír illetőségű vagyonkezelő, amely a tröszt jövedelme után adózik.

Görögország

| — | Omorrythmos Eteria (OE) (közkereseti társaság) |
| --- | --- |

—

Omorrythmos Eteria (OE) (közkereseti társaság)

| — | Eterrorythmos Eteria (EE) (betéti társaság) |
| --- | --- |

—

Eterrorythmos Eteria (EE) (betéti társaság)

| — | „Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció

A partnerségek a társasági jövedelemadó hatálya alá tartoznak. A partnerségek profitjának legfeljebb 50 %-át azonban az egyéni partnerek által fizetett személyi adókulcs alapján adóztatják.

Spanyolország

Adóköteles profitkiutalások rendszerének hatálya alá tartozó szervezetek:

| — | Sociedad civil con o sin personalidad jurídica (polgári jogi partnerség jogi személyiséggel vagy anélkül), |
| --- | --- |

—

Sociedad civil con o sin personalidad jurídica (polgári jogi partnerség jogi személyiséggel vagy anélkül),

| — | Agrupación europea de interés económico (AEIE) (európai gazdasági egyesülés (EGE)); |
| --- | --- |

—

Agrupación europea de interés económico (AEIE) (európai gazdasági egyesülés (EGE));

| — | Herencias yacentes (elhunyt személy hagyatéka) |
| --- | --- |

—

Herencias yacentes (elhunyt személy hagyatéka)

| — | Comunidad de bienes (közös tulajdon). |
| --- | --- |

—

Comunidad de bienes (közös tulajdon).

| — | Egyéb jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek, amelyek külön gazdasági egységet vagy külön vagyoni eszközcsoportot alkotnak (a Ley General Tributaria 35. cikkének (4) bekezdése). |
| --- | --- |

—

Egyéb jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek, amelyek külön gazdasági egységet vagy külön vagyoni eszközcsoportot alkotnak (a Ley General Tributaria 35. cikkének (4) bekezdése).

| — | „Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció

Franciaország

| — | Société en participation (közös vállalatok) |
| --- | --- |

—

Société en participation (közös vállalatok)

| — | Société ou association de fait (de facto társaságok) |
| --- | --- |

—

Société ou association de fait (de facto társaságok)

| — | Indivision (közös tulajdon) |
| --- | --- |

—

Indivision (közös tulajdon)

| — | „Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció

Olaszország

| — | Società semplice (polgári jogi és azzal egyenértékű társaságok) |
| --- | --- |

—

Società semplice (polgári jogi és azzal egyenértékű társaságok)

| — | Jogi személyiséggel nem rendelkező nem-kereskedelmi célú szervezet |
| --- | --- |

—

Jogi személyiséggel nem rendelkező nem-kereskedelmi célú szervezet

| — | „Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció

A „società semplici” szerint kezelt szervezetek kategóriájába a következők tartoznak: „società di fatto” (szabályozatlan vagy „de facto” társaságok), amelyek nem végeznek kereskedelmi tevékenységet, és művészek vagy szakemberek által szervezett „associazioni” (társulás), amelynek célja, hogy az adott művészeti tevékenységet, illetve foglalkozást jogi személyiség nélküli társulási formában gyakorolják.

A jogi személyiség nélküli nem kereskedelmi célú társaságok kategóriája igen széles, és különféle típusú szervezeteket foglalhat magában: társulásokat, szindikátusokat, bizottságokat, non-profit szervezeteket és egyéb formákat.

Ciprus

| — | Syneterismos (személyegyesítő társaság) |
| --- | --- |

—

Syneterismos (személyegyesítő társaság)

| — | syndesmos or somatio (társulás) |
| --- | --- |

—

syndesmos or somatio (társulás)

| — | Synergatikes (szövetkezet) |
| --- | --- |

—

Synergatikes (szövetkezet)

| — | „Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció

| — | Ekswxwria Eteria (off-shore társaság) |
| --- | --- |

—

Ekswxwria Eteria (off-shore társaság)

A ciprusi joghatóság alatt létrehozott trösztök nemzeti jog szerint átlátható jogalanyok.

Lettország

| — | Pilnsabiedrība (közkereseti társaság) |
| --- | --- |

—

Pilnsabiedrība (közkereseti társaság)

| — | Komandītsabiedrība (betéti társaság) |
| --- | --- |

—

Komandītsabiedrība (betéti társaság)

| — | Eiropas Ekonomisko interešu grupām (EEIG) (európai gazdasági egyesülés (EGE)) |
| --- | --- |

—

Eiropas Ekonomisko interešu grupām (EEIG) (európai gazdasági egyesülés (EGE))

| — | Biedrības un nodibinājumi (társulás és alapítvány); |
| --- | --- |

—

Biedrības un nodibinājumi (társulás és alapítvány);

| — | Lauksaimniecības kooperatīvi (mezőgazdasági szövetkezet) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības kooperatīvi (mezőgazdasági szövetkezet)

| — | „Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció

Litvánia

| — | Europos ekonominių interesų grupės (európai gazdasági egyesülés (EGE)) |
| --- | --- |

—

Europos ekonominių interesų grupės (európai gazdasági egyesülés (EGE))

| — | Asociacija (Társulás) |
| --- | --- |

—

Asociacija (Társulás)

| — | „Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció

A társulások által szerzett részvényekből és kötvényekből származó kamat és tőke mentesül a társasági jövedelemadó alól.

Luxembourg

| — | Société en nom collectif (közkereseti társaság) |
| --- | --- |

—

Société en nom collectif (közkereseti társaság)

| — | Société en commandite simple (betéti társaság) |
| --- | --- |

—

Société en commandite simple (betéti társaság)

| — | „Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció

Magyarország

| — | „Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció

Magyarország a nemzeti szabályok alapján „szervezetnek” ismeri el a trösztöket.

Málta

| — | Soċjetà in akomonditia („en commandite” társas vállalkozás), amelynek tőkéje nem oszlik részvényekre |
| --- | --- |

—

Soċjetà in akomonditia („en commandite” társas vállalkozás), amelynek tőkéje nem oszlik részvényekre

| — | Arrangement in participation („en participation” társaság) |
| --- | --- |

—

Arrangement in participation („en participation” társaság)

| — | Investment club (Befektetési társaság) |
| --- | --- |

—

Investment club (Befektetési társaság)

| — | Soċjetà Kooperattiva (szövetkezeti társaság) |
| --- | --- |

—

Soċjetà Kooperattiva (szövetkezeti társaság)

Azok az „en commandite” társaságok, amelyek tőkéje részvényekre oszlik, az általános társasági jövedelemadó hatálya alá tartoznak.

Hollandia

| — | Vennootschap onder firma (közkereseti társaság) |
| --- | --- |

—

Vennootschap onder firma (közkereseti társaság)

| — | Commanditaire vennootschap (zárt betéti társaság) |
| --- | --- |

—

Commanditaire vennootschap (zárt betéti társaság)

| — | Europese economische samenwerkingsverbanden (EESV) (európai gazdasági egyesülés (EGE)) |
| --- | --- |

—

Europese economische samenwerkingsverbanden (EESV) (európai gazdasági egyesülés (EGE))

| — | Vereniging (társulás) |
| --- | --- |

—

Vereniging (társulás)

| — | Stichting (alapítvány) |
| --- | --- |

—

Stichting (alapítvány)

| — | „Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció

A közkereseti társaságok, a zárt betéti társaságok, valamint az EGE-k adózás szempontjából átláthatóak.

A Verenigingen (társulások) és stichtingen (alapítványok) adómentesek, amennyiben nem folytatnak üzleti vagy kereskedelmi tevékenységet.

Ausztria

| — | Personengesellschaft (partnerség) |
| --- | --- |

—

Personengesellschaft (partnerség)

| — | Offene Personengesellschaft (általános kereskedelmi társaság) |
| --- | --- |

—

Offene Personengesellschaft (általános kereskedelmi társaság)

| — | Kommanditgesellschaft, KG (betéti társaság) |
| --- | --- |

—

Kommanditgesellschaft, KG (betéti társaság)

| — | Gesellschaft nach bürgerlichem Recht, GesBR (polgári jogi partnerség) |
| --- | --- |

—

Gesellschaft nach bürgerlichem Recht, GesBR (polgári jogi partnerség)

| — | Offene Erwerbsgeselllschaft (OEG) (szakmai közkereseti társaság) |
| --- | --- |

—

Offene Erwerbsgeselllschaft (OEG) (szakmai közkereseti társaság)

| — | Kommandit-Erwerbsgesellschaft (szakmai betéti társaság) |
| --- | --- |

—

Kommandit-Erwerbsgesellschaft (szakmai betéti társaság)

| — | Stille Gesellschaft (csendes partnerség) |
| --- | --- |

—

Stille Gesellschaft (csendes partnerség)

| — | Einzelfirma (kizárólagos partnerség) |
| --- | --- |

—

Einzelfirma (kizárólagos partnerség)

| — | Wirtschaftliche Interessenvereinigung (európai gazdasági egyesülés (EGE)) |
| --- | --- |

—

Wirtschaftliche Interessenvereinigung (európai gazdasági egyesülés (EGE))

| — | Privatstiftung (magánalapítvány) |
| --- | --- |

—

Privatstiftung (magánalapítvány)

| — | „Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció

A partnerség átláthatónak minősül, még akkor is, ha a profitkalkuláció céljából létrehozott szervezetnek tekintik. Egyszerű „személyegyesítő társaságként” kezelik.

A társaságok szerint adózik;

a kamatbevétel után 12,5 %-os csökkentett kulccsal adózik.

Lengyelország

| — | Spólka jawna (Sp. j.) (közkereseti társaság) |
| --- | --- |

—

Spólka jawna (Sp. j.) (közkereseti társaság)

| — | Spólka komandytowa (Sp. k.) (betéti társaság) |
| --- | --- |

—

Spólka komandytowa (Sp. k.) (betéti társaság)

| — | Spólka komandytowo-akcyjna (S.K.A.) (betéti részvénytársaság) |
| --- | --- |

—

Spólka komandytowo-akcyjna (S.K.A.) (betéti részvénytársaság)

| — | Spólka partnerska (Sp. p.) (szakmai partnerség) |
| --- | --- |

—

Spólka partnerska (Sp. p.) (szakmai partnerség)

| — | Europejskie ugrupowanie interesów gospodarczych (EUIG) (európai gazdasági egyesülés (EGE)) |
| --- | --- |

—

Europejskie ugrupowanie interesów gospodarczych (EUIG) (európai gazdasági egyesülés (EGE))

| — | „Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció

Portugália

| — | Sociedade civil (polgári jogi partnerség), amely nem kereskedelmi társasági formában működik |
| --- | --- |

—

Sociedade civil (polgári jogi partnerség), amely nem kereskedelmi társasági formában működik

| — | Meghatározott szakmai tevékenységet folytató társasági formában működő cégek, amelyeknél valamennyi partner az adott szakmában képesítéssel rendelkező személy. |
| --- | --- |

—

Meghatározott szakmai tevékenységet folytató társasági formában működő cégek, amelyeknél valamennyi partner az adott szakmában képesítéssel rendelkező személy.

| — | Agrupamento de Interesse Económico (AIE) (nemzeti gazdasági egyesülés) |
| --- | --- |

—

Agrupamento de Interesse Económico (AIE) (nemzeti gazdasági egyesülés)

| — | Agrupamento Europeu de Interesse Económico (AEIE) (európai gazdasági egyesülés (EGE)) |
| --- | --- |

—

Agrupamento Europeu de Interesse Económico (AEIE) (európai gazdasági egyesülés (EGE))

| — | Sociedada gestora de participacoes sociais (SGPS) (holding társaságok, amelyeket egy család irányít vagy amely teljes mértékben öt vagy kevesebb tag tulajdonában van.) |
| --- | --- |

—

Sociedada gestora de participacoes sociais (SGPS) (holding társaságok, amelyeket egy család irányít vagy amely teljes mértékben öt vagy kevesebb tag tulajdonában van.)

| — | Herança jacente (elhunyt személy hagyatéka) |
| --- | --- |

—

Herança jacente (elhunyt személy hagyatéka)

| — | Nem társasági formában működő társulás |
| --- | --- |

—

Nem társasági formában működő társulás

| — | A madeirai vagy a santa-mariai Azori-szigeteki szabadkereskedelmi övezetben működő off-shore társaság |
| --- | --- |

—

A madeirai vagy a santa-mariai Azori-szigeteki szabadkereskedelmi övezetben működő off-shore társaság

| — | „Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció

A nem kereskedelmi társasági formában működő polgári jogi társaságok, a meghatározott szakmai tevékenységet folytató, társasági formában működő cégek, ACE-k (társasági formában működő közös vállalatok), EGE-k és az olyan vagyonnal rendelkező társaságok, amelyet egy család ellenőriz, vagy amely teljes mértékben öt vagy annál kevesebb személy tulajdonában van, adóügyi szempontból átláthatók.

Egyéb társasági formában működő partnerségeket társaságként kell kezelni, amelyek az általános IRC szabályok szerint adóznak.

A madeirai vagy a santa-mariai Azori-szigeteki szabadkereskedelmi övezetben működő off-shore társaságok a külföldi anyavállalatnak fizetett osztalék-, kamat-, és jogdíjfizetés és más hasonló kifizetések tekintetében mentesülnek a társasági jövedelemadó és a forrásadó hatálya alól.

A portugál jogszabályok csak azokat a trösztöket ismerik el, amelyeket jogi személyek külföldi jog alapján a Madeirai Nemzetközi Kereskedelmi Központban hoztak létre, és amelynek vagyona autonóm részét képezi a vagyonkezelőként eljáró jogi személy örökségének.

Románia

| — | Társulás (partnerség) |
| --- | --- |

—

Társulás (partnerség)

| — | Cooperative (szövetkezet) |
| --- | --- |

—

Cooperative (szövetkezet)

| — | „Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció

Szlovénia

| — | Samostojni podjetnik (Tulajdonosi társulás) |
| --- | --- |

—

Samostojni podjetnik (Tulajdonosi társulás)

| — | „Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció

Szlovák Köztársaság

| — | Verejná obchodná spoločnosť (általános partnerség) |
| --- | --- |

—

Verejná obchodná spoločnosť (általános partnerség)

| — | Európske združenie hospodárskych záujmov (európai gazdasági egyesülés (EGE)) |
| --- | --- |

—

Európske združenie hospodárskych záujmov (európai gazdasági egyesülés (EGE))

| — | Komanditná spoločnosť (betéti társaság) amelynek jövedelme egy általános partnernek tulajdonítható |
| --- | --- |

—

Komanditná spoločnosť (betéti társaság) amelynek jövedelme egy általános partnernek tulajdonítható

| — | Združenie (Társulás) |
| --- | --- |

—

Združenie (Társulás)

| — | Nem üzleti célból létrehozott szervezetek: szakmai tanácsok, önkéntes civil szervezetek, Nadácia (alapítványok) |
| --- | --- |

—

Nem üzleti célból létrehozott szervezetek: szakmai tanácsok, önkéntes civil szervezetek, Nadácia (alapítványok)

| — | „Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció

Az adóalapot először a betéti társaságokra számítják ki egyben, majd azt felosztják az általános partnerek és betéti partnerek között. A betéti társaságok általános partnerei által szerzett profitrészesedést az általános partnerek szintjén adóztatják. A betéti partnerek fennmaradó jövedelmét kezdetben partnerségi szinten adóztatják a társaságokra vonatkozó szabályok szerint.

Az adómentes jövedelem többek között a szervezet célzott tevékenységéből származó jövedelem, kivéve a forrásadó-rendszer hatálya alá tartozó jövedelmet.

Finnország

| — | yksityisliike (nem bejegyzett cég) |
| --- | --- |

—

yksityisliike (nem bejegyzett cég)

| — | avoin yhtiö / öppet bolag (partnerség) |
| --- | --- |

—

avoin yhtiö / öppet bolag (partnerség)

| — | kommandiittiyhtiö / kommanditbolag (betéti társaság) |
| --- | --- |

—

kommandiittiyhtiö / kommanditbolag (betéti társaság)

| — | kuolinpesä / dödsbo (elhunyt személy hagyatéka) |
| --- | --- |

—

kuolinpesä / dödsbo (elhunyt személy hagyatéka)

| — | eurooppalaisesta taloudellisesta etuyhtymästä (ETEY) / europeiska ekonomiska intressegrupperingar (európai gazdasági egyesülés (EGE)) |
| --- | --- |

—

eurooppalaisesta taloudellisesta etuyhtymästä (ETEY) / europeiska ekonomiska intressegrupperingar (európai gazdasági egyesülés (EGE))

| — | „Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció

Svédország

| — | handelsbolag (közkereseti társaság) |
| --- | --- |

—

handelsbolag (közkereseti társaság)

| — | kommanditbolag (betéti társaság) |
| --- | --- |

—

kommanditbolag (betéti társaság)

| — | enkelt bolag (egyszerű partnerség) |
| --- | --- |

—

enkelt bolag (egyszerű partnerség)

| — | „Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt” vagy más hasonló jogi konstrukció

Egyesült Királyság

| — | Közkereseti társaság |
| --- | --- |

—

Közkereseti társaság

| — | Betéti társaság |
| --- | --- |

—

Betéti társaság

| — | Korlátolt felelősségű társaság |
| --- | --- |

—

Korlátolt felelősségű társaság

| — | EEIG (EGE) |
| --- | --- |

—

EEIG (EGE)

| — | Befektetési társaság (amelynek tagjai meghatározott vagyoni részesedésre jogosultak) |
| --- | --- |

—

Befektetési társaság (amelynek tagjai meghatározott vagyoni részesedésre jogosultak)

A közkereseti társaságok, a betéti társaságok; a korlátolt felelősségű társaságok és EGE-k adózás szempontjából átlátható szervezetek.

MÓDOSÍTÁS

2009. április 24., péntekigIII. melléklet

A 4. cikk (2) bekezdése szerinti „jóváíráskori kifizetők” jegyzéke

BEVEZETŐ MEGJEGYZÉS

Az alábbi felsorolás azon tagállamok tekintetében tartalmazza a trösztöket és egyéb hasonló jogi konstrukciókat, amelyeknek nemzeti adórendszere nem terjed ki azon jövedelem adóztatására, amelyet egy ilyen jogi konstrukció nevében az a személy kap, aki az elsődleges jogcímtulajdonos, és aki a vagyonát és jövedelmét elsődlegesen kezeli, valamint aki az adott ország területén rendelkezik illetőséggel. Ez a jegyzék azokra a trösztökre és hasonló jogi konstrukciókra vonatkozik, amelyek az ingó vagyont érintő tényleges ügyvezetése ezen országokban található (az ingó vagyonért felelős vagyonkezelő vagy más kezelő személy illetősége szerinti ország), függetlenül azon jogszabályoktól, amelyek alapján e trösztöket és hasonló jogi konstrukciókat létrehozták.

| Országok | Szervezetek és jogi konstrukciók jegyzéke | Megjegyzések |
| --- | --- | --- |
| Belgium | — | Société de droit commun / maatschap (polgári jogi vagy kereskedelmi társaság jogi státusz nélkül) |

Országok

Szervezetek és jogi konstrukciók jegyzéke

Megjegyzések

Belgium

—

Société de droit commun / maatschap (polgári jogi vagy kereskedelmi társaság jogi státusz nélkül)

| — | Société momentanée / tijdelijke handelsvennootschap (jogi státusz nélküli társaság, amely egy vagy több speciális kereskedelmi ügylettel foglalkozik) |
| --- | --- |

—

Société momentanée / tijdelijke handelsvennootschap (jogi státusz nélküli társaság, amely egy vagy több speciális kereskedelmi ügylettel foglalkozik)

| — | Société interne / stille handelsvennootschap (jogi státusz nélküli társaság, amelyen keresztül egy vagy több személy olyan tevékenységekben rendelkezik érdekeltséggel, amelyeket az ő nevükben egy vagy több másik személy irányít) |
| --- | --- |

—

Société interne / stille handelsvennootschap (jogi státusz nélküli társaság, amelyen keresztül egy vagy több személy olyan tevékenységekben rendelkezik érdekeltséggel, amelyeket az ő nevükben egy vagy több másik személy irányít)

| — | „Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció

Lásd a belga társasági törvény 46., 47. és 48. cikkét.

Ezek a „társaságok” (amelyek nevét francia és holland nyelven adják meg) nincs jogi státuszuk, és adóügyi szempontból a „look-through” megközelítést kell alkalmazni rájuk.

Bulgária

| — | Drujestvo sys specialna investicionna cel (meghatározott célból létrehozott befektetési társaság) |
| --- | --- |

—

Drujestvo sys specialna investicionna cel (meghatározott célból létrehozott befektetési társaság)

| — | Investicionno drujestvo (befektetési társaság, a 6. cikk hatálya nem terjed ki rá) |
| --- | --- |

—

Investicionno drujestvo (befektetési társaság, a 6. cikk hatálya nem terjed ki rá)

| — | „Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció

A szervezet mentesül a társasági jövedelemadó alól

A trösztök számára a nyilvános forgalomba hozatal engedélyezett Bulgáriában és mentesülnek a társasági jövedelemadó alól.

Cseh Köztársaság

| — | Veřejná obchodní společnost (ver. obch. spol. vagy V.O.S.) (partnerség) |
| --- | --- |

—

Veřejná obchodní společnost (ver. obch. spol. vagy V.O.S.) (partnerség)

| — | Sdruženi (társulás) |
| --- | --- |

—

Sdruženi (társulás)

| — | Družstvo (szövetkezet) |
| --- | --- |

—

Družstvo (szövetkezet)

| — | Evropské hospodářské zájmové sdružení (EHZS) (európai gazdasági egyesülés (EGE )) |
| --- | --- |

—

Evropské hospodářské zájmové sdružení (EHZS) (európai gazdasági egyesülés (EGE ))

| — | „Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció

Dánia

| — | Interessentskaber (közkereseti társaság) |
| --- | --- |

—

Interessentskaber (közkereseti társaság)

| — | Kommanditselskaber (betéti társaság) |
| --- | --- |

—

Kommanditselskaber (betéti társaság)

| — | Partnerselskaber (partnertársaság) |
| --- | --- |

—

Partnerselskaber (partnertársaság)

| — | Europæisk økonomisk firmagrupper (EØFG) (európai gazdasági egyesülés (EGE)) |
| --- | --- |

—

Europæisk økonomisk firmagrupper (EØFG) (európai gazdasági egyesülés (EGE))

| — | „Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció

Németország

| — | Gesellschaft bürgerlichen Rechts (polgári jogi társaság) |
| --- | --- |

—

Gesellschaft bürgerlichen Rechts (polgári jogi társaság)

| — | Kommanditgesellschaft — KG, offene Handelsgesellschaft — OHG (kereskedelmi partnerség) |
| --- | --- |

—

Kommanditgesellschaft — KG, offene Handelsgesellschaft — OHG (kereskedelmi partnerség)

| — | Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (európai gazdasági egyesülés (EGE)) |
| --- | --- |

—

Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (európai gazdasági egyesülés (EGE))

| — | „Tröszt”, alapítvány vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt”, alapítvány vagy más hasonló jogi konstrukció

Észtország

| — | Täisühing- TÜ (közkereseti társaság) |
| --- | --- |

—

Täisühing- TÜ (közkereseti társaság)

| — | Usaldusühing-UÜ (betéti társaság) |
| --- | --- |

—

Usaldusühing-UÜ (betéti társaság)

| — | „Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció

A közkereseti és betéti társaságok külön adóalanyként adóznak, bármely olyan fizetés után, amely osztaléknak tekintendő (osztalékadó hatálya alá tartoznak)

Írország

| — | Partnerség és befektetési társaság
  Európai gazdasági egyesülés (EGE) |
| --- | --- |

—

Partnerség és befektetési társaság

Európai gazdasági egyesülés (EGE)

| — | „General partnership”(közkereseti társaság) |
| --- | --- |

—

„General partnership”(közkereseti társaság)

| — | „Limited partnership” (betéti társaság) |
| --- | --- |

—

„Limited partnership” (betéti társaság)

| — | „Investment partnership”(befektetési társaság) |
| --- | --- |

—

„Investment partnership”(befektetési társaság)

| — | „Non-resident limited liability company”(devizakülföldi korlátolt felelősségű társaság) |
| --- | --- |

—

„Non-resident limited liability company”(devizakülföldi korlátolt felelősségű társaság)

| — | „Irish common contractual fund”(szerződéses pénzalap) |
| --- | --- |

—

„Irish common contractual fund”(szerződéses pénzalap)

| — | „Tröszt”, alapítvány vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt”, alapítvány vagy más hasonló jogi konstrukció

Ír illetőségű vagyonkezelő, amely a tröszt jövedelme után adózik.

Görögország

| — | Omorrythmos Eteria (OE) (közkereseti társaság) |
| --- | --- |

—

Omorrythmos Eteria (OE) (közkereseti társaság)

| — | Eterorythmos Eteria (EE) (betéti társaság) |
| --- | --- |

—

Eterorythmos Eteria (EE) (betéti társaság)

| — | „Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció

A partnerségek a társasági jövedelemadó hatálya alá tartoznak. A partnerségek profitjának legfeljebb 50 %-át azonban az egyéni partnerek által fizetett személyi adókulcs alapján adóztatják.

Spanyolország

Adóköteles profitkiutalások rendszerének hatálya alá tartozó szervezetek:

| — | Sociedad civil con o sin personalidad jurídica (polgári jogi partnerség jogi személyiséggel vagy anélkül), |
| --- | --- |

—

Sociedad civil con o sin personalidad jurídica (polgári jogi partnerség jogi személyiséggel vagy anélkül),

| — | Agrupación europea de interés económico (AEIE) (európai gazdasági egyesülés (EGE)); |
| --- | --- |

—

Agrupación europea de interés económico (AEIE) (európai gazdasági egyesülés (EGE));

| — | Herencias yacentes (elhunyt személy hagyatéka) |
| --- | --- |

—

Herencias yacentes (elhunyt személy hagyatéka)

| — | Comunidad de bienes (közös tulajdon). |
| --- | --- |

—

Comunidad de bienes (közös tulajdon).

| — | Egyéb jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek, amelyek külön gazdasági egységet vagy külön vagyoni eszközcsoportot alkotnak (a Ley General Tributaria 35. cikkének (4) bekezdése). |
| --- | --- |

—

Egyéb jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek, amelyek külön gazdasági egységet vagy külön vagyoni eszközcsoportot alkotnak (a Ley General Tributaria 35. cikkének (4) bekezdése).

| — | „Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció

Franciaország

| — | Société en participation (közös vállalatok) |
| --- | --- |

—

Société en participation (közös vállalatok)

| — | Société ou association de fait (de facto társaságok) |
| --- | --- |

—

Société ou association de fait (de facto társaságok)

| — | Indivision (közös tulajdon) |
| --- | --- |

—

Indivision (közös tulajdon)

| — | „Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció

Olaszország

| — | Società semplice (polgári jogi és azzal egyenértékű társaságok) |
| --- | --- |

—

Società semplice (polgári jogi és azzal egyenértékű társaságok)

| — | Jogi személyiséggel nem rendelkező nem-kereskedelmi célú szervezet |
| --- | --- |

—

Jogi személyiséggel nem rendelkező nem-kereskedelmi célú szervezet

| — | „Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció

A „società semplici” szerint kezelt szervezetek kategóriájába a következők tartoznak: „società di fatto” (szabályozatlan vagy „de facto” társaságok), amelyek nem végeznek kereskedelmi tevékenységet, és művészek vagy szakemberek által szervezett „associazioni” (társulás), amelynek célja, hogy az adott művészeti tevékenységet, illetve foglalkozást jogi személyiség nélküli társulási formában gyakorolják.

A jogi személyiség nélküli nem kereskedelmi célú társaságok kategóriája igen széles, és különféle típusú szervezeteket foglalhat magában: társulásokat, szindikátusokat, bizottságokat, non-profit szervezeteket és egyéb formákat.

Ciprus

| — | Syneterismos (személyegyesítő társaság) |
| --- | --- |

—

Syneterismos (személyegyesítő társaság)

| — | syndesmos or somatio (társulás) |
| --- | --- |

—

syndesmos or somatio (társulás)

| — | Synergatikes (szövetkezet) |
| --- | --- |

—

Synergatikes (szövetkezet)

| — | „Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció

| — | Ekswxwria Eteria (off-shore társaság) |
| --- | --- |

—

Ekswxwria Eteria (off-shore társaság)

A ciprusi joghatóság alatt létrehozott trösztök nemzeti jog szerint átlátható jogalanyok.

Lettország

| — | Pilnsabiedrība (közkereseti társaság) |
| --- | --- |

—

Pilnsabiedrība (közkereseti társaság)

| — | Komandītsabiedrība (betéti társaság) |
| --- | --- |

—

Komandītsabiedrība (betéti társaság)

| — | Eiropas Ekonomisko interešu grupām (EEIG) (európai gazdasági egyesülés (EGE)) |
| --- | --- |

—

Eiropas Ekonomisko interešu grupām (EEIG) (európai gazdasági egyesülés (EGE))

| — | Biedrības un nodibinājumi (társulás és alapítvány); |
| --- | --- |

—

Biedrības un nodibinājumi (társulás és alapítvány);

| — | Lauksaimniecības kooperatīvi (mezőgazdasági szövetkezet) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības kooperatīvi (mezőgazdasági szövetkezet)

| — | „Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció

Litvánia

| — | Europos ekonominių interesų grupės (európai gazdasági egyesülés (EGE)) |
| --- | --- |

—

Europos ekonominių interesų grupės (európai gazdasági egyesülés (EGE))

| — | Asociacija (Társulás) |
| --- | --- |

—

Asociacija (Társulás)

| — | „Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció

A társulások által szerzett részvényekből és kötvényekből származó kamat és tőke mentesül a társasági jövedelemadó alól.

Luxembourg

| — | Société en nom collectif (közkereseti társaság) |
| --- | --- |

—

Société en nom collectif (közkereseti társaság)

| — | Société en commandite simple (betéti társaság) |
| --- | --- |

—

Société en commandite simple (betéti társaság)

| — | „Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció

Magyarország

| — | „Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció

Magyarország a nemzeti szabályok alapján „szervezetnek” ismeri el a trösztöket.

Málta

| — | Soċjetà in akomonditia („en commandite” társas vállalkozás), amelynek tőkéje nem oszlik részvényekre |
| --- | --- |

—

Soċjetà in akomonditia („en commandite” társas vállalkozás), amelynek tőkéje nem oszlik részvényekre

| — | Arrangement in participation („en participation” társaság) |
| --- | --- |

—

Arrangement in participation („en participation” társaság)

| — | Investment club (Befektetési társaság) |
| --- | --- |

—

Investment club (Befektetési társaság)

| — | Soċjetà Kooperattiva (szövetkezeti társaság) |
| --- | --- |

—

Soċjetà Kooperattiva (szövetkezeti társaság)

| — | „Tröszt”, alapítvány vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt”, alapítvány vagy más hasonló jogi konstrukció

Azok az „en commandite” társaságok, amelyek tőkéje részvényekre oszlik, az általános társasági jövedelemadó hatálya alá tartoznak.

Hollandia

| — | Vennootschap onder firma (közkereseti társaság) |
| --- | --- |

—

Vennootschap onder firma (közkereseti társaság)

| — | Commanditaire vennootschap (zárt betéti társaság) |
| --- | --- |

—

Commanditaire vennootschap (zárt betéti társaság)

| — | Europese economische samenwerkingsverbanden (EESV) (európai gazdasági egyesülés (EGE)) |
| --- | --- |

—

Europese economische samenwerkingsverbanden (EESV) (európai gazdasági egyesülés (EGE))

| — | Vereniging (társulás) |
| --- | --- |

—

Vereniging (társulás)

| — | Stichting (alapítvány) |
| --- | --- |

—

Stichting (alapítvány)

| — | „Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció

A közkereseti társaságok, a zárt betéti társaságok, valamint az EGE-k adózás szempontjából átláthatóak.

A Verenigingen (társulások) és stichtingen (alapítványok) adómentesek, amennyiben nem folytatnak üzleti vagy kereskedelmi tevékenységet.

Ausztria

| — | Personengesellschaft (partnerség) |
| --- | --- |

—

Personengesellschaft (partnerség)

| — | Offene Personengesellschaft (általános kereskedelmi társaság) |
| --- | --- |

—

Offene Personengesellschaft (általános kereskedelmi társaság)

| — | Kommanditgesellschaft, KG (betéti társaság) |
| --- | --- |

—

Kommanditgesellschaft, KG (betéti társaság)

| — | Gesellschaft nach bürgerlichem Recht, GesBR (polgári jogi partnerség) |
| --- | --- |

—

Gesellschaft nach bürgerlichem Recht, GesBR (polgári jogi partnerség)

| — | Offene Erwerbsgeselllschaft (OEG) (szakmai közkereseti társaság) |
| --- | --- |

—

Offene Erwerbsgeselllschaft (OEG) (szakmai közkereseti társaság)

| — | Kommandit-Erwerbsgesellschaft (szakmai betéti társaság) |
| --- | --- |

—

Kommandit-Erwerbsgesellschaft (szakmai betéti társaság)

| — | Stille Gesellschaft (csendes partnerség) |
| --- | --- |

—

Stille Gesellschaft (csendes partnerség)

| — | Einzelfirma (kizárólagos partnerség) |
| --- | --- |

—

Einzelfirma (kizárólagos partnerség)

| — | Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (európai gazdasági egyesülés (EGE))
  Privatstiftung (magánalapítvány) |
| --- | --- |

—

Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (európai gazdasági egyesülés (EGE))

Privatstiftung (magánalapítvány)

| — | „Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció

A partnerség átláthatónak minősül, még akkor is, ha a profitkalkuláció céljából létrehozott szervezetnek tekintik. Egyszerű „személyegyesítő társaságként” kezelik.

A társaságok szerint adózik;

a kamatbevétel után 12,5 %-os csökkentett kulccsal adózik.

Lengyelország

| — | Spólka jawna (Sp. j.) (általános kereskedelmi társaság) |
| --- | --- |

—

Spólka jawna (Sp. j.) (általános kereskedelmi társaság)

| — | Spólka komandytowa (Sp. k.) (betéti társaság) |
| --- | --- |

—

Spólka komandytowa (Sp. k.) (betéti társaság)

| — | Spólka komandytowo-akcyjna (S.K.A.) (betéti részvénytársaság) |
| --- | --- |

—

Spólka komandytowo-akcyjna (S.K.A.) (betéti részvénytársaság)

| — | Spólka partnerska (Sp. p.) (személyegyesítő szakmai partnerség) |
| --- | --- |

—

Spólka partnerska (Sp. p.) (személyegyesítő szakmai partnerség)

| — | Europejskie ugrupowanie interesów gospodarczych (EUIG) (európai gazdasági egyesülés (EGE)) |
| --- | --- |

—

Europejskie ugrupowanie interesów gospodarczych (EUIG) (európai gazdasági egyesülés (EGE))

| — | „Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció

Portugália

| — | Sociedade civil (polgári jogi partnerség), amely nem kereskedelmi társasági formában működik |
| --- | --- |

—

Sociedade civil (polgári jogi partnerség), amely nem kereskedelmi társasági formában működik

| — | Meghatározott szakmai tevékenységet folytató társasági formában működő cégek, amelyeknél valamennyi partner az adott szakmában képesítéssel rendelkező személy. |
| --- | --- |

—

Meghatározott szakmai tevékenységet folytató társasági formában működő cégek, amelyeknél valamennyi partner az adott szakmában képesítéssel rendelkező személy.

| — | Agrupamento de Interesse Económico (AIE) (nemzeti gazdasági egyesülés) |
| --- | --- |

—

Agrupamento de Interesse Económico (AIE) (nemzeti gazdasági egyesülés)

| — | Agrupamento Europeu de Interesse Económico (AEIE) (európai gazdasági egyesülés (EGE)) |
| --- | --- |

—

Agrupamento Europeu de Interesse Económico (AEIE) (európai gazdasági egyesülés (EGE))

| — | Sociedada gestora de participacoes sociais (SGPS) (holding társaságok, amelyeket egy család irányít vagy amely teljes mértékben öt vagy kevesebb tag tulajdonában van.) |
| --- | --- |

—

Sociedada gestora de participacoes sociais (SGPS) (holding társaságok, amelyeket egy család irányít vagy amely teljes mértékben öt vagy kevesebb tag tulajdonában van.)

| — | Herança jacente (elhunyt személy hagyatéka) |
| --- | --- |

—

Herança jacente (elhunyt személy hagyatéka)

| — | Nem társasági formában működő társulás |
| --- | --- |

—

Nem társasági formában működő társulás

| — | A madeirai vagy a santa-mariai Azori-szigeteki szabadkereskedelmi övezetben működő off-shore társaság |
| --- | --- |

—

A madeirai vagy a santa-mariai Azori-szigeteki szabadkereskedelmi övezetben működő off-shore társaság

| — | „Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció

A nem kereskedelmi társasági formában működő polgári jogi társaságok, a meghatározott szakmai tevékenységet folytató, társasági formában működő cégek, ACE-k (társasági formában működő közös vállalatok), EGE-k és az olyan vagyonnal rendelkező társaságok, amelyet egy család ellenőriz, vagy amely teljes mértékben öt vagy annál kevesebb személy tulajdonában van, adóügyi szempontból átláthatók.

Egyéb társasági formában működő partnerségeket társaságként kell kezelni, amelyek az általános IRC szabályok szerint adóznak.

A madeirai vagy a santa-mariai Azori-szigeteki szabadkereskedelmi övezetben működő off-shore társaságok a külföldi anyavállalatnak fizetett osztalék-, kamat-, és jogdíjfizetés és más hasonló kifizetések tekintetében mentesülnek a társasági jövedelemadó és a forrásadó hatálya alól.

A portugál jogszabályok csak azokat a trösztöket ismerik el, amelyeket jogi személyek külföldi jog alapján a Madeirai Nemzetközi Kereskedelmi Központban hoztak létre, és amelynek vagyona autonóm részét képezi a vagyonkezelőként eljáró jogi személy örökségének.

Románia

| — | Társulás (partnerség) |
| --- | --- |

—

Társulás (partnerség)

| — | Cooperative (szövetkezet) |
| --- | --- |

—

Cooperative (szövetkezet)

| — | „Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció

Szlovénia

Samostojni podjetnik (Tulajdonosi társulás)

| — | „Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció

Szlovákia

| — | Verejná obchodná spoločnosť (általános partnerség) |
| --- | --- |

—

Verejná obchodná spoločnosť (általános partnerség)

| — | Európske združenie hospodárskych záujmov (európai gazdasági egyesülés (EGE)) |
| --- | --- |

—

Európske združenie hospodárskych záujmov (európai gazdasági egyesülés (EGE))

| — | Komanditná spoločnosť (betéti társaság) amelynek jövedelme egy általános partnernek tulajdonítható |
| --- | --- |

—

Komanditná spoločnosť (betéti társaság) amelynek jövedelme egy általános partnernek tulajdonítható

| — | Združenie (Társulás) |
| --- | --- |

—

Združenie (Társulás)

| — | Nem üzleti célból létrehozott szervezetek: szakmai tanácsok, önkéntes civil szervezetek, Nadácia (alapítványok) |
| --- | --- |

—

Nem üzleti célból létrehozott szervezetek: szakmai tanácsok, önkéntes civil szervezetek, Nadácia (alapítványok)

| — | „Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció

Az adóalapot először a betéti társaságokra számítják ki egyben, majd azt felosztják az általános partnerek és betéti partnerek között. A betéti társaságok általános partnerei által szerzett profitrészesedést az általános partnerek szintjén adóztatják. A betéti partnerek fennmaradó jövedelmét kezdetben partnerségi szinten adóztatják a társaságokra vonatkozó szabályok szerint.

Az adómentes jövedelem többek között a szervezet célzott tevékenységéből származó jövedelem, kivéve a forrásadó-rendszer hatálya alá tartozó jövedelmet.

Finnország

| — | yksityisliike (nem bejegyzett cég) |
| --- | --- |

—

yksityisliike (nem bejegyzett cég)

| — | avoin yhtiö / öppet bolag (partnerség) |
| --- | --- |

—

avoin yhtiö / öppet bolag (partnerség)

| — | kommandiittiyhtiö / kommanditbolag (betéti társaság) |
| --- | --- |

—

kommandiittiyhtiö / kommanditbolag (betéti társaság)

| — | kuolinpesä / dödsbo (elhunyt személy hagyatéka) |
| --- | --- |

—

kuolinpesä / dödsbo (elhunyt személy hagyatéka)

| — | eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä (ETEY) / europeisk ekonomisk intressegruppering (európai gazdasági egyesülés (EGE)) |
| --- | --- |

—

eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä (ETEY) / europeisk ekonomisk intressegruppering (európai gazdasági egyesülés (EGE))

| — | „Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció

Svédország

| — | handelsbolag (közkereseti társaság) |
| --- | --- |

—

handelsbolag (közkereseti társaság)

| — | kommanditbolag (betéti társaság) |
| --- | --- |

—

kommanditbolag (betéti társaság)

| — | enkelt bolag (egyszerű partnerség) |
| --- | --- |

—

enkelt bolag (egyszerű partnerség)

| — | „Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt”,
  alapítvány
  vagy más hasonló jogi konstrukció

Egyesült Királyság

| — | Közkereseti társaság |
| --- | --- |

—

Közkereseti társaság

| — | Betéti társaság |
| --- | --- |

—

Betéti társaság

| — | Korlátolt felelősségű társaság |
| --- | --- |

—

Korlátolt felelősségű társaság

| — | EEIG (EGE) |
| --- | --- |

—

EEIG (EGE)

| — | Befektetési társaság (amelynek tagjai meghatározott vagyoni részesedésre jogosultak) |
| --- | --- |

—

Befektetési társaság (amelynek tagjai meghatározott vagyoni részesedésre jogosultak)

| — | „Tröszt”, alapítvány vagy más hasonló jogi konstrukció |
| --- | --- |

—

„Tröszt”, alapítvány vagy más hasonló jogi konstrukció

| — | Ami azon szervezeteket és jogi konstrukciókat illeti, amelyek tényleges ügyvezetése többek között Gibraltár joghatósága alá tartozik:








  — | Részvények, szavatolás vagy bármely egyéb mechanizmus által korlátolt felelősségű társaságok; |
| --- | --- | --- |

—

Ami azon szervezeteket és jogi konstrukciókat illeti, amelyek tényleges ügyvezetése többek között Gibraltár joghatósága alá tartozik:

—

Részvények, szavatolás vagy bármely egyéb mechanizmus által korlátolt felelősségű társaságok;

| — | Részvények, szavatolás vagy bármely egyéb mechanizmus által korlátolt felelősségű társaságcsoportok; |
| --- | --- |

—

Részvények, szavatolás vagy bármely egyéb mechanizmus által korlátolt felelősségű társaságcsoportok;

| — | Nemzetközi társaságok vagy társaságcsoportok; |
| --- | --- |

—

Nemzetközi társaságok vagy társaságcsoportok;

| — | Nemzetközi üzleti társaságok vagy társaságcsoportok; |
| --- | --- |

—

Nemzetközi üzleti társaságok vagy társaságcsoportok;

| — | Mentesített társaságok vagy társaságcsoportok; |
| --- | --- |

—

Mentesített társaságok vagy társaságcsoportok;

| — | Védett cellás társaságok vagy társaságcsoportok; |
| --- | --- |

—

Védett cellás társaságok vagy társaságcsoportok;

| — | Bejegyzett cellás társaságok vagy társaságcsoportok; |
| --- | --- |

—

Bejegyzett cellás társaságok vagy társaságcsoportok;

| — | Nemzetközi bankok, ideértve a hasonló nevű társaságcsoportokat is; |
| --- | --- |

—

Nemzetközi bankok, ideértve a hasonló nevű társaságcsoportokat is;

| — | Offshore bankok, ideértve a hasonló nevű társaságcsoportokat is; |
| --- | --- |

—

Offshore bankok, ideértve a hasonló nevű társaságcsoportokat is;

| — | Biztosító társaságok vagy társaságcsoportok; |
| --- | --- |

—

Biztosító társaságok vagy társaságcsoportok;

| — | Viszontbiztosító társaságok vagy társaságcsoportok; |
| --- | --- |

—

Viszontbiztosító társaságok vagy társaságcsoportok;

| — | Szövetkezetek; |
| --- | --- |

—

Szövetkezetek;

| — | Hitelegyesületek; |
| --- | --- |

—

Hitelegyesületek;

| — | Bármely formájú társaságok, ideértve (korlátozás nélkül)a közkereseti társaságokat, a betéti társaságokat, a nemzetközi partnerségeket és a nemzetközi üzleti partnerségeket; |
| --- | --- |

—

Bármely formájú társaságok, ideértve (korlátozás nélkül)a közkereseti társaságokat, a betéti társaságokat, a nemzetközi partnerségeket és a nemzetközi üzleti partnerségeket;

| — | Közös vállalkozások; |
| --- | --- |

—

Közös vállalkozások;

| — | Trösztök; |
| --- | --- |

—

Trösztök;

| — | Egyezményes alapítványok; |
| --- | --- |

—

Egyezményes alapítványok;

| — | Alapítványok; |
| --- | --- |

—

Alapítványok;

| — | Elhunyt személyek hagyatékának kezelői; |
| --- | --- |

—

Elhunyt személyek hagyatékának kezelői;

| — | Bármely formájú alapok; |
| --- | --- |

—

Bármely formájú alapok;

| — | A fent felsorolt szervezetek és jogi konstrukciók bármelyikének fiókvállalata; |
| --- | --- |

—

A fent felsorolt szervezetek és jogi konstrukciók bármelyikének fiókvállalata;

| — | A fent felsorolt szervezetek és jogi konstrukciók bármelyikének képviseleti hivatala; |
| --- | --- |

—

A fent felsorolt szervezetek és jogi konstrukciók bármelyikének képviseleti hivatala;

| — | A fent felsorolt szervezetek és jogi konstrukciók bármelyikének állandó intézménye; |
| --- | --- |

—

A fent felsorolt szervezetek és jogi konstrukciók bármelyikének állandó intézménye;

| — | Többformájú alapítványok, bármely leírással. |
| --- | --- |

—

Többformájú alapítványok, bármely leírással.

A közkereseti társaságok, a betéti társaságok; a korlátolt felelősségű társaságok és EGE-k adózás szempontjából átlátható szervezetek.

---

(1)  

  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

1

HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

---

2009. április 24, péntekig

| 8.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 184/519 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 184/519

---

2009. április 24, péntekigKözös hozzáadottértékadó-rendszer az importtal és más határokon átnyúló műveletekkel kapcsolatos adócsalások vonatkozásában *

P6_TA(2009)0326

Az Európai Parlament 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalása a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek az importtal és más határokon átnyúló ügyletekkel kapcsolatos adócsalás tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0805 – C6-0039/2009 – 2008/0228(CNS))

2010/C 184 E/86

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0805),

tekintettel az EK-Szerződés 93. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0039/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A6-0189/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| 3. | felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály


  5 preambulumbekezdés |
| (5) | A HÉA adóhatóságnak való megfizetése az adóalany feladata. A tagállamok azonban a HÉA megfizetésének garantálása érdekében úgy is rendelkezhetnek, hogy megfelelő körülmények esetén más személy egyetemlegesen felelős a HÉA megfizetéséért. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

5 preambulumbekezdés

(5)

A HÉA adóhatóságnak való megfizetése az adóalany feladata. A tagállamok azonban a HÉA megfizetésének garantálása érdekében úgy is rendelkezhetnek, hogy megfelelő körülmények esetén más személy egyetemlegesen felelős a HÉA megfizetéséért.

| (5) | A HÉA adóhatóságnak való megfizetése az adóalany feladata. A tagállamok azonban a HÉA megfizetésének garantálása érdekében úgy is rendelkezhetnek, hogy megfelelő körülmények esetén más személy egyetemlegesen felelős a HÉA megfizetéséért.
  A tagállamoknak ennek során biztosítaniuk kell, hogy a csalásellenes intézkedések arányosak legyenek, és a csalást elkövető személyekre irányuljanak. |
| --- | --- |

(5)

A HÉA adóhatóságnak való megfizetése az adóalany feladata. A tagállamok azonban a HÉA megfizetésének garantálása érdekében úgy is rendelkezhetnek, hogy megfelelő körülmények esetén más személy egyetemlegesen felelős a HÉA megfizetéséért.
  A tagállamoknak ennek során biztosítaniuk kell, hogy a csalásellenes intézkedések arányosak legyenek, és a csalást elkövető személyekre irányuljanak.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

6 preambulumbekezdés

| (6) | Annak érdekében, hogy a termékeket eladó azon személy, aki hozzájárul a HÉA-bevételnek a HÉA-mentes áruk más személy általi megszerzésekor bekövetkező elmaradásához, egyetemlegesen feleljen a termékek egy olyan tagállamban történő, a Közösségen belüli beszerzését terhelő HÉA megfizetéséért, ahol az eladó nincs letelepedve (nem letelepedett eladó), erről a lehetőségről külön rendelkezni kell. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy a termékeket eladó azon személy, aki hozzájárul a HÉA-bevételnek a HÉA-mentes áruk más személy általi megszerzésekor bekövetkező elmaradásához, egyetemlegesen feleljen a termékek egy olyan tagállamban történő, a Közösségen belüli beszerzését terhelő HÉA megfizetéséért, ahol az eladó nincs letelepedve (nem letelepedett eladó), erről a lehetőségről külön rendelkezni kell.

| (6) | Annak érdekében, hogy a termékeket eladó azon személy, aki hozzájárul a HÉA-bevételnek a HÉA-mentes áruk más személy általi megszerzésekor bekövetkező elmaradásához, egyetemlegesen feleljen a termékek egy olyan tagállamban történő, a Közösségen belüli beszerzését terhelő HÉA megfizetéséért, ahol az eladó nincs letelepedve (nem letelepedett eladó), erről a lehetőségről külön rendelkezni kell.
  A Bizottságnak ... (1)-ig értékelnie kell az egyetemleges felelősség működését, és adott esetben annak módosítására irányuló javaslatot kell benyújtania. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy a termékeket eladó azon személy, aki hozzájárul a HÉA-bevételnek a HÉA-mentes áruk más személy általi megszerzésekor bekövetkező elmaradásához, egyetemlegesen feleljen a termékek egy olyan tagállamban történő, a Közösségen belüli beszerzését terhelő HÉA megfizetéséért, ahol az eladó nincs letelepedve (nem letelepedett eladó), erről a lehetőségről külön rendelkezni kell.
  A Bizottságnak ... (1)-ig értékelnie kell az egyetemleges felelősség működését, és adott esetben annak módosítására irányuló javaslatot kell benyújtania.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 2 pont

2006/112/EK irányelv

205 cikk – 2 bekezdés

2.   A 200. cikkben említett esetben a termékeket a 138. cikkben megállapított feltételek szerint eladó személy egyetemlegesen felel az említett termékeknek a Közösségen belüli beszerzését terhelő HÉA megfizetéséért, ha nem tesz eleget a 262. és 263. cikkben előírt, az értékesítéssel kapcsolatos adatokat tartalmazó összesítő nyilatkozat benyújtására vonatkozó kötelezettségnek, vagy ha az általa benyújtott összesítő nyilatkozat nem tartalmazza az értékesítéssel kapcsolatos, a 264. cikkben előírt adatokat.

2.   A 200. cikkben említett esetben a termékeket a 138. cikk szerint eladó személy egyetemlegesen felel az említett termékeknek a Közösségen belüli beszerzését terhelő HÉA megfizetéséért, ha az említett személy nem tesz eleget a 262. és 263. cikkben előírt, az értékesítéssel kapcsolatos adatokat tartalmazó összesítő nyilatkozat benyújtására vonatkozó kötelezettségnek, vagy ha az általa benyújtott összesítő nyilatkozat nem tartalmazza az értékesítéssel kapcsolatos, a 264. cikkben előírt adatokat.

A termékeket a 138. cikk szerint eladó személy egyetemleges felelőssé tételét megelőzően az a hatóság, amely számára az említett személy a 262. cikk szerint összesítő nyilatkozatát köteles benyújtani, értesíti őt mulasztásáról, és lehetőséget biztosít számára a hiba megindokolására két hónapot meghaladó időtartamon belül.

Az első albekezdés nem alkalmazandó a következő esetekben:

Az első albekezdés nem alkalmazható, amennyiben:

| (a) | a megrendelő azon időszakra nézve, amely alatt az érintett ügylet kapcsán adófizetési kötelezettsége keletkezett, HÉA-bevallást nyújt be, amely tartalmazza az ügyletre vonatkozó, a 250. cikkben előírt valamennyi adatot, |
| --- | --- |

(a)

a megrendelő azon időszakra nézve, amely alatt az érintett ügylet kapcsán adófizetési kötelezettsége keletkezett, HÉA-bevallást nyújt be, amely tartalmazza az ügyletre vonatkozó, a 250. cikkben előírt valamennyi adatot,

| (a) | a megrendelő azon időszakra nézve, amely alatt az érintett ügylet kapcsán adófizetési kötelezettsége keletkezett, HÉA-bevallást nyújt be, amely tartalmazza az ügyletre vonatkozó, a 250. cikkben előírt valamennyi adatot, |
| --- | --- |

(a)

a megrendelő azon időszakra nézve, amely alatt az érintett ügylet kapcsán adófizetési kötelezettsége keletkezett, HÉA-bevallást nyújt be, amely tartalmazza az ügyletre vonatkozó, a 250. cikkben előírt valamennyi adatot,

| (b) | a termékeket a 138. cikkben megállapított feltételek szerint eladó személy
  az illetékes hatóságoknak kellően megindokolja az e bekezdés első albekezdésében említett mulasztást. |
| --- | --- |

(b)

a termékeket a 138. cikkben megállapított feltételek szerint eladó személy
  az illetékes hatóságoknak kellően megindokolja az e bekezdés első albekezdésében említett mulasztást.

| (b) | A termékeket a 138. cikk szerint eladó személy megindokolja az e bekezdés első albekezdésében említett mulasztást
  azon illetékes hatóságoknak, amelyek számára a 262. cikk szerint az összesítő nyilatkozatot be kell nyújtani
  ; vagy |
| --- | --- |

(b)

A termékeket a 138. cikk szerint eladó személy megindokolja az e bekezdés első albekezdésében említett mulasztást
  azon illetékes hatóságoknak, amelyek számára a 262. cikk szerint az összesítő nyilatkozatot be kell nyújtani
  ; vagy

| (c) | több mint két év telt el a termék eladása és azon időpont között, amikor a terméket a 138. cikk szerint eladó személy kézhez kapta az e bekezdés második albekezdésében említett értesítést. |
| --- | --- |

(c)

több mint két év telt el a termék eladása és azon időpont között, amikor a terméket a 138. cikk szerint eladó személy kézhez kapta az e bekezdés második albekezdésében említett értesítést.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 a cikk (új)

1a. cikk

Bizottsági értékelés

A Bizottság ... (2)-ig jelentést készít, amelyben értékeli a 2006/112/EK irányelv 205. cikke szerinti egyetemleges felelősség hatását, ideértve az eladónál felmerülő igazgatási költségekben és a tagállamoknál jelentkező adóbevételekre kifejtett hatását. Adott esetben, és feltéve, hogy a Bizottság igazolni tudja, hogy a HÉA-adatcsererendszer (VIES) adatbázisa és a tagállamok közötti információcsere megfelelően működik, a Bizottság javaslatot nyújt be a 2006/112/EK irányelv 205. cikkének módosítására.

---

(1)  
  Az ezen irányelv hatálybalépésétől számított öt év.

(2)  
  Az ezen irányelv hatálybalépésétől számított öt év.

---