# Europos Sąjungos L 39/2020

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 39 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 63 metai2020m. vasario 12d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 39

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

63 metai2020m. vasario 12d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | * | Informacija apie Europos Sąjungos ir Meksikos Jungtinių Valstijų susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą | 1 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2020 m. vasario 7 d. Komisijos Įgyvendinimo Reglamentas (ES) 2020/185 kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas Pasta di Gragnano (SGN) | 2 |
| | * | 2020 m. vasario 7 d. Komisijos Įgyvendinimo Reglamentas (ES) 2020/186 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje | 3 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2020 m. vasario 3 d. Europos Centrinio Banko Sprendimas (ES) 2020/187 dėl trečiosios padengtų obligacijų pirkimo programos įgyvendinimo (ECB/2020/8) (nauja redakcija) | 6 |
| | * | 2020 m. vasario 3 d. Europos Centrinio Banko Sprendimas (ES) 2020/188 dėl viešojo sektoriaus vertybinių popierių pirkimo antrinėse rinkose programos (ECB/2020/9) | 12 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

*

Informacija apie Europos Sąjungos ir Meksikos Jungtinių Valstijų susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą

1

REGLAMENTAI

*

2020 m. vasario 7 d. Komisijos Įgyvendinimo Reglamentas (ES) 2020/185 kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas Pasta di Gragnano (SGN)

2

*

2020 m. vasario 7 d. Komisijos Įgyvendinimo Reglamentas (ES) 2020/186 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

3

SPRENDIMAI

*

2020 m. vasario 3 d. Europos Centrinio Banko Sprendimas (ES) 2020/187 dėl trečiosios padengtų obligacijų pirkimo programos įgyvendinimo (ECB/2020/8) (nauja redakcija)

6

*

2020 m. vasario 3 d. Europos Centrinio Banko Sprendimas (ES) 2020/188 dėl viešojo sektoriaus vertybinių popierių pirkimo antrinėse rinkose programos (ECB/2020/9)

12

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 2020 2 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 39/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 2 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 39/1

---

Informacija apie Europos Sąjungos ir Meksikos Jungtinių Valstijų susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojimą

2010 m. gruodžio 15 d. Briuselyje pasirašytas Europos Sąjungos ir Meksikos Jungtinių Valstijų susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų įsigaliojo 2012 m. birželio 22 d. pagal Susitarimo 7 straipsnio 1 dalį, kadangi paskutinis pranešimas buvo deponuotas 2012 m. gegužės 23 d.

---

REGLAMENTAI

| 2020 2 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 39/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 2 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 39/2

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2020/185

2020 m. vasario 7 d.

kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas „Pasta di Gragnano“ (SGN)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 (1) dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų, ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Italijos pateiktą saugomos geografinės nuorodos „Pasta di Gragnano“, kuri įregistruota Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 969/2013 (2), specifikacijos pakeitimo paraišką; |
| --- | --- |

(1)

remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Italijos pateiktą saugomos geografinės nuorodos „Pasta di Gragnano“, kuri įregistruota Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 969/2013 (2), specifikacijos pakeitimo paraišką;

| (2) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatomis, šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte; |
| --- | --- |

(2)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatomis, šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte;

| (3) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas pavadinimo „Pasta di Gragnano“ (SGN) specifikacijos pakeitimas patvirtinamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2020 m. vasario 7 d.

Komisijos vardu

Pirmininkės pavedimu

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  
  2013 m. spalio 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 969/2013, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Pasta di Gragnano (SGN)) (OL L 270, 2013 10 11, p. 1).

2

(3)  
  OL C 325, 2019 9 30, p. 15.

3

---

| 2020 2 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 39/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 2 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 39/3

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2020/186

2020 m. vasario 7 d.

dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (1), ypač į jo 57 straipsnio 4 dalį ir 58 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | siekiant užtikrinti, kad Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 (2) priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu; |
| --- | --- |

(1)

siekiant užtikrinti, kad Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 (2) priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu;

| (2) | Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, visiškai ar iš dalies sudarytai remiantis Kombinuotąja nomenklatūra arba ją papildančiai subpozicijų dalimis, kad būtų galima taikyti tarifinio reguliavimo ir kitas su prekyba prekėmis susijusias priemones; |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, visiškai ar iš dalies sudarytai remiantis Kombinuotąja nomenklatūra arba ją papildančiai subpozicijų dalimis, kad būtų galima taikyti tarifinio reguliavimo ir kitas su prekyba prekėmis susijusias priemones;

| (3) | laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais, turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą; |
| --- | --- |

(3)

laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais, turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą;

| (4) | reikėtų nustatyti, kad suteikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija apie šiame reglamente nurodytas prekes jos adresatas galėtų remtis dar tam tikrą laikotarpį, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 952/2013 34 straipsnio 9 dalyje. Tas laikotarpis turėtų būti trys mėnesiai; |
| --- | --- |

(4)

reikėtų nustatyti, kad suteikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija apie šiame reglamente nurodytas prekes jos adresatas galėtų remtis dar tam tikrą laikotarpį, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 952/2013 34 straipsnio 9 dalyje. Tas laikotarpis turėtų būti trys mėnesiai;

| (5) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.

2 straipsnis

Šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija, vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 952/2013 34 straipsnio 9 dalimi, galima remtis dar tris mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2020 m. vasario 7 d.

Komisijos vardu

Pirmininkės pavedimu

Stephen QUEST

Generalinis direktorius

Mokesčių ir muitų sąjungos generalinis direktoratas

---

(1)  
  OL L 269, 2013 10 10, p. 1.

1

(2)  
  1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, 1987 9 7, p. 1).

2

---

PRIEDAS

| Prekių aprašymas | Klasifikavimas (KN kodas) | Motyvai |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Maždaug 63 × 40 × 15 cm dydžio baltų blokų pavidalo poliakrilo elastomerai, sudaryti iš:






  — | dviejų ar trijų tipų akrilato monomerų (etilakrilato ir vieno iš dviejų arba abiejų šių monomerų: n-butilakrilato ir 2-metoksi-etilakrilato), |

Prekių aprašymas

Klasifikavimas (KN kodas)

Motyvai

(1)

(2)

(3)

Maždaug 63 × 40 × 15 cm dydžio baltų blokų pavidalo poliakrilo elastomerai, sudaryti iš:

—

dviejų ar trijų tipų akrilato monomerų (etilakrilato ir vieno iš dviejų arba abiejų šių monomerų: n-butilakrilato ir 2-metoksi-etilakrilato),

| — | nedidelio kiekio funkcinių monomerų, kurių sudėtyje yra chloro, epoksigrupių ar karboksigrupių. |
| --- | --- |

—

nedidelio kiekio funkcinių monomerų, kurių sudėtyje yra chloro, epoksigrupių ar karboksigrupių.

Šių poliakrilo elastomerų jodo skaičius yra mažesnis kaip 4.

3906 90 90

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis ir KN kodus 3906, 3906 90 ir 3906 90 90 atitinkančiais prekių aprašymais.

Iš jodo skaičiaus ir sudėtyje esančių funkcinių monomerų matyti, kad prekių neįmanoma vulkanizuoti naudojant įprastą sieros sistemą.

Prekes galima vulkanizuoti naudojant besieres sistemas. Tam tikrų rūšių prekes galima vulkanizuoti naudojant muilo/sieros sistemą, kurioje siera atlieka greitiklio, o ne vulkanizatoriaus funkciją. Vulkanizavimo naudojant bet kurią sistemą rezultatas – C-O-C ryšys.

Prekės neatitinka 40 skirsnio 4 pastabos a punkte pateiktos sintetinio kaučiuko apibrėžties, nes jos negali būti vulkanizuojamos naudojant sierą.

Taigi prekės nepriskirtinos 40 skirsniui.

Todėl prekės laikytinos kitais pirminės formos akrilo polimerais ir joms priskirtinas KN kodas 3906 90 90 .

---

SPRENDIMAI

| 2020 2 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 39/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 2 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 39/6

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS (ES) 2020/187

2020 m. vasario 3 d.

dėl trečiosios padengtų obligacijų pirkimo programos įgyvendinimo (ECB/2020/8)

(nauja redakcija)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 127 straipsnio 2 dalies pirmą įtrauką,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 12 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą kartu su 3 straipsnio 1 dalies pirma įtrauka ir 18 straipsnio 1 dalimi,

kadangi:

| (1) | Sprendimas ECB/2014/40 (1) keletą kartų buvo iš esmės pakeistas (2). Kadangi reikalingi nauji daliniai pakeitimai, siekiant teisinio aiškumo, tas sprendimas turėtų būti išdėstytas nauja redakcija; |
| --- | --- |

(1)

Sprendimas ECB/2014/40 (1) keletą kartų buvo iš esmės pakeistas (2). Kadangi reikalingi nauji daliniai pakeitimai, siekiant teisinio aiškumo, tas sprendimas turėtų būti išdėstytas nauja redakcija;

| (2) | Sprendimu ECB/2014/40 buvo sukurta trečioji padengtų obligacijų pirkimo programa (POPP3). Kartu su turtu užtikrintų vertybinių popierių pirkimo programa, viešojo sektoriaus vertybinių popierių pirkimo antrinėse rinkose programa ir bendrovių sektoriaus pirkimo programa, POPP3 yra Europos Centrinio Banko (ECB) išplėstos turto pirkimo programos (TPP) dalis. TPP siekiama gerinti pinigų politikos perdavimą, skatinti kredito teikimą euro zonos ekonomikai, supaprastinti skolinimosi sąlygas namų ūkiams ir įmonėms ir vidutiniu laikotarpiu prisidėti prie to, kad infliacijos lygis tvariai artėtų prie mažesnio negu 2 %, bet jam artimo lygio, suderinamo su pagrindiniu ECB tikslu – palaikyti kainų stabilumą; |
| --- | --- |

(2)

Sprendimu ECB/2014/40 buvo sukurta trečioji padengtų obligacijų pirkimo programa (POPP3). Kartu su turtu užtikrintų vertybinių popierių pirkimo programa, viešojo sektoriaus vertybinių popierių pirkimo antrinėse rinkose programa ir bendrovių sektoriaus pirkimo programa, POPP3 yra Europos Centrinio Banko (ECB) išplėstos turto pirkimo programos (TPP) dalis. TPP siekiama gerinti pinigų politikos perdavimą, skatinti kredito teikimą euro zonos ekonomikai, supaprastinti skolinimosi sąlygas namų ūkiams ir įmonėms ir vidutiniu laikotarpiu prisidėti prie to, kad infliacijos lygis tvariai artėtų prie mažesnio negu 2 %, bet jam artimo lygio, suderinamo su pagrindiniu ECB tikslu – palaikyti kainų stabilumą;

| (3) | Europos Centrinio Banko sprendimu (ES) 2017/2199 (ECB/2017/37) (3) buvo patikslintos taisyklės, taikytinos sprendžiant dėl padengtų obligacijų, kurios bendrai vadinamos sąlyginių tiesioginių išmokų padengtomis obligacijomis (angl. conditional pass-through covered bonds), tinkamumo pirkti pagal POPP3. Nuo 2019 m. sausio 1 d. sąlyginių tiesioginių išmokų padengtos obligacijos turėtų nebebūti laikomos tinkamomis pirkti pagal POPP3, atsižvelgiant į jų sudėtingesnę struktūrą, kai dėl iš anksto apibrėžtų įvykių obligacijos terminas pratęsiamas ir pakeičiama obligacijos mokėjimo struktūra; |
| --- | --- |

(3)

Europos Centrinio Banko sprendimu (ES) 2017/2199 (ECB/2017/37) (3) buvo patikslintos taisyklės, taikytinos sprendžiant dėl padengtų obligacijų, kurios bendrai vadinamos sąlyginių tiesioginių išmokų padengtomis obligacijomis (angl. conditional pass-through covered bonds), tinkamumo pirkti pagal POPP3. Nuo 2019 m. sausio 1 d. sąlyginių tiesioginių išmokų padengtos obligacijos turėtų nebebūti laikomos tinkamomis pirkti pagal POPP3, atsižvelgiant į jų sudėtingesnę struktūrą, kai dėl iš anksto apibrėžtų įvykių obligacijos terminas pratęsiamas ir pakeičiama obligacijos mokėjimo struktūra;

| (4) | 2018 m. gruodžio 13 d. Valdančioji taryba nusprendė, kad nuo 2019 m. sausio 1 d. reikėtų patikslinti kai kuriuos TPP parametrus tam, kad būtų pasiekti TPP tikslai. Konkrečiai Valdančioji taryba nusprendė 2018 m. gruodžio 31 d. sustabdyti grynuosius turto pirkimus pagal TPP. Valdančioji taryba patvirtino savo ketinimą, kad pagrindinės sumos, gautos iš pagal TPP įsigytų vertybinių popierių išpirkimo suėjus jų terminui, ir toliau turėtų būti reinvestuojamos visa apimtimi dar gana ilgą laiką po to, kai Valdančioji taryba pradės didinti pagrindines ECB palūkanų normas, ir bet kokiu atveju tol, kol reikės, kad būtų užtikrintos palankios likvidumo sąlygos ir aukštas skatinamosios pinigų politikos lygis; |
| --- | --- |

(4)

2018 m. gruodžio 13 d. Valdančioji taryba nusprendė, kad nuo 2019 m. sausio 1 d. reikėtų patikslinti kai kuriuos TPP parametrus tam, kad būtų pasiekti TPP tikslai. Konkrečiai Valdančioji taryba nusprendė 2018 m. gruodžio 31 d. sustabdyti grynuosius turto pirkimus pagal TPP. Valdančioji taryba patvirtino savo ketinimą, kad pagrindinės sumos, gautos iš pagal TPP įsigytų vertybinių popierių išpirkimo suėjus jų terminui, ir toliau turėtų būti reinvestuojamos visa apimtimi dar gana ilgą laiką po to, kai Valdančioji taryba pradės didinti pagrindines ECB palūkanų normas, ir bet kokiu atveju tol, kol reikės, kad būtų užtikrintos palankios likvidumo sąlygos ir aukštas skatinamosios pinigų politikos lygis;

| (5) | 2019 m. rugsėjo 12 d. Valdančioji taryba nusprendė nuo 2019 m. lapkričio 1 d. vėl pradėti grynuosius pirkimus pagal TPP ir tikisi, kad jie bus vykdomi tol, kol to reikės siekiant stiprinti skatinamąjį pinigų politikos palūkanų normų poveikį, ir bus sustabdyti netrukus prieš tai, kai Valdančioji taryba pradės didinti pagrindines ECB palūkanų normas. Valdančioji taryba taip pat nusprendė, kad visos pagrindinės sumos, gautos iš pagal TPP įsigytų vertybinių popierių išpirkimo suėjus jų terminui, bus ir toliau reinvestuojamos dar gana ilgą laiką po to, kai Valdančioji taryba pradės didinti pagrindines ECB palūkanų normas, ir bet kokiu atveju tol, kol to reikės, kad būtų užtikrintos palankios likvidumo sąlygos ir aukštas skatinamosios pinigų politikos lygis. Atsižvelgdama į užsitęsusį lėtesnį euro zonos ekonomikos augimą, nuolatinę neigiamą riziką augimo prognozei ir infliacijos prognozę, kuri ir toliau neatitiko jos vidutinio laikotarpio infliacijos tikslo, Valdančioji taryba padarė išvadą, kad reikia išsamaus politikos atsako, kad infliacija ir toliau tvariai artėtų prie Valdančiosios tarybos vidutinės trukmės infliacijos tikslo. Grynųjų turto pirkimų atnaujinimas yra proporcinga priemonė, nes ji turi didesnį poveikį ilgesnės trukmės palūkanų normoms, nei palūkanų normų politika, ir mažina atitinkamus finansavimo kaštus įmonėms ir namų ūkiams; |
| --- | --- |

(5)

2019 m. rugsėjo 12 d. Valdančioji taryba nusprendė nuo 2019 m. lapkričio 1 d. vėl pradėti grynuosius pirkimus pagal TPP ir tikisi, kad jie bus vykdomi tol, kol to reikės siekiant stiprinti skatinamąjį pinigų politikos palūkanų normų poveikį, ir bus sustabdyti netrukus prieš tai, kai Valdančioji taryba pradės didinti pagrindines ECB palūkanų normas. Valdančioji taryba taip pat nusprendė, kad visos pagrindinės sumos, gautos iš pagal TPP įsigytų vertybinių popierių išpirkimo suėjus jų terminui, bus ir toliau reinvestuojamos dar gana ilgą laiką po to, kai Valdančioji taryba pradės didinti pagrindines ECB palūkanų normas, ir bet kokiu atveju tol, kol to reikės, kad būtų užtikrintos palankios likvidumo sąlygos ir aukštas skatinamosios pinigų politikos lygis. Atsižvelgdama į užsitęsusį lėtesnį euro zonos ekonomikos augimą, nuolatinę neigiamą riziką augimo prognozei ir infliacijos prognozę, kuri ir toliau neatitiko jos vidutinio laikotarpio infliacijos tikslo, Valdančioji taryba padarė išvadą, kad reikia išsamaus politikos atsako, kad infliacija ir toliau tvariai artėtų prie Valdančiosios tarybos vidutinės trukmės infliacijos tikslo. Grynųjų turto pirkimų atnaujinimas yra proporcinga priemonė, nes ji turi didesnį poveikį ilgesnės trukmės palūkanų normoms, nei palūkanų normų politika, ir mažina atitinkamus finansavimo kaštus įmonėms ir namų ūkiams;

| (6) | POPP3, būdama TPP programą sudarančių turto pirkimo programų dalimi, yra proporcinga priemonė kainų pokyčių prognozės rizikai sumažinti, kadangi šios programos dar labiau supaprastins pinigų politikos ir finansines sąlygas, įskaitant euro zonos ne finansų bendrovių ir namų ūkių skolinimosi sąlygas, taip skatinant bendrąjį vartojimą ir investicijų išlaidas euro zonoje ir galiausiai prisidedant prie to, kad infliacijos normos vidutiniu laikotarpiu grįžtų į mažesnį negu 2 %, bet jam artimą lygį. Aplinkoje, kurioje pagrindinės ECB palūkanų normos yra arti jų žemesniosios ribos, būtina į Eurosistemos pinigų politikos priemones įtraukti turto pirkimo programas, kaip priemones, pasižyminčias dideliu poveikio realiai ekonomikai potencialu; |
| --- | --- |

(6)

POPP3, būdama TPP programą sudarančių turto pirkimo programų dalimi, yra proporcinga priemonė kainų pokyčių prognozės rizikai sumažinti, kadangi šios programos dar labiau supaprastins pinigų politikos ir finansines sąlygas, įskaitant euro zonos ne finansų bendrovių ir namų ūkių skolinimosi sąlygas, taip skatinant bendrąjį vartojimą ir investicijų išlaidas euro zonoje ir galiausiai prisidedant prie to, kad infliacijos normos vidutiniu laikotarpiu grįžtų į mažesnį negu 2 %, bet jam artimą lygį. Aplinkoje, kurioje pagrindinės ECB palūkanų normos yra arti jų žemesniosios ribos, būtina į Eurosistemos pinigų politikos priemones įtraukti turto pirkimo programas, kaip priemones, pasižyminčias dideliu poveikio realiai ekonomikai potencialu;

| (7) | POPP3 yra įtvirtinta nemažai saugiklių, kuriais siekiama užtikrinti, kad numatyti pirkimai būtų proporcingi programos tikslams, ir kad jos sąrangoje būtų tinkamai atsižvelgiama į susijusią finansinę riziką, kuri būtų ribojama rizikos valdymu; |
| --- | --- |

(7)

POPP3 yra įtvirtinta nemažai saugiklių, kuriais siekiama užtikrinti, kad numatyti pirkimai būtų proporcingi programos tikslams, ir kad jos sąrangoje būtų tinkamai atsižvelgiama į susijusią finansinę riziką, kuri būtų ribojama rizikos valdymu;

| (8) | POPP3 yra visiškai suderinama su Eurosistemos centrinių bankų įsipareigojimais pagal Sutartis, įskaitant piniginio finansavimo draudimą, ir netrikdo Eurosistemos veikimo vadovaujantis atviros rinkos ekonomikos esant laisvai konkurencijai principu; |
| --- | --- |

(8)

POPP3 yra visiškai suderinama su Eurosistemos centrinių bankų įsipareigojimais pagal Sutartis, įskaitant piniginio finansavimo draudimą, ir netrikdo Eurosistemos veikimo vadovaujantis atviros rinkos ekonomikos esant laisvai konkurencijai principu;

| (9) | būdami bendros pinigų politikos dalimi, Eurosistemos centrinių bankų vykdomi tinkamų padengtų obligacijų vienakrypčiai pirkimai pagal POPP3, vadovaujantis šiuo sprendimu, turėtų būti įgyvendinti vienodai ir decentralizuotai, |
| --- | --- |

(9)

būdami bendros pinigų politikos dalimi, Eurosistemos centrinių bankų vykdomi tinkamų padengtų obligacijų vienakrypčiai pirkimai pagal POPP3, vadovaujantis šiuo sprendimu, turėtų būti įgyvendinti vienodai ir decentralizuotai,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Padengtų obligacijų vienakrypčio pirkimo sukūrimas ir apimtis

Eurosistema sukuria trečiąją padengtų obligacijų pirkimo programą (POPP3), pagal kurią Eurosistemos centriniai bankai perka tinkamas padengtas obligacijas, kaip apibrėžta 3 straipsnyje. Pagal POPP3 Eurosistemos centriniai bankai, laikydamiesi 4 straipsnyje įtvirtintų kitų sandorių šalių tinkamumo kriterijų, gali vykdyti vienakryptį tinkamų padengtų obligacijų pirkimą iš tinkamų kitų sandorių šalių pirminėse ir antrinėse rinkose.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame sprendime vartojamos šios apibrėžtys:

| 1) | kredito įstaiga – turi tokią pačią reikšmę kaip kredito įstaiga, apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (4) 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, ir |
| --- | --- |

1)

kredito įstaiga – turi tokią pačią reikšmę kaip kredito įstaiga, apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (4) 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, ir

4

| 2) | multi cédulas – turi tokią pačią reikšmę kaip multi cédulas, apibrėžtos Europos Centrinio Banko gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (5) 2 straipsnio 62 punkte. |
| --- | --- |

2)

multi cédulas – turi tokią pačią reikšmę kaip multi cédulas, apibrėžtos Europos Centrinio Banko gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (5) 2 straipsnio 62 punkte.

multi cédulas

multi cédulas

5

3 straipsnis

Padengtų obligacijų tinkamumo kriterijai

1.   Padengtos obligacijos yra tinkamos vienakrypčiam pirkimui pagal POPP3, jei jos atitinka antrinę rinką turinčio turto tinkamumo Eurosistemos kredito operacijoms kriterijus pagal Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) ketvirtą dalį, tenkina sąlygas, pagal kurias jos gali būti priimamos kaip nuosavas naudojamas įkaitas, kaip nustatyta Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 138 straipsnio 3 dalies b punkte, jas išleido euro zonoje įsteigtos kredito įstaigos ir jos atitinka 3 dalyje įtvirtintus reikalavimus.

2.   Multi cédulas yra tinkamos vienakrypčiam pirkimui pagal POPP3, jei jos yra tinkamos pinigų politikos operacijoms pagal Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) ketvirtą dalį, jas išleido euro zonoje įsteigtos specialios paskirties įmonės ir jos atitinka 3 dalyje įtvirtintus reikalavimus.

3.   1 ir 2 dalyse nurodytos padengtos obligacijos ir multi cédulas yra tinkamos vienakrypčiam pirkimui pagal POPP3, jeigu jos atitinka šiuos reikalavimus:

| a) | taikomas Eurosistemos suderintos reitingų skalės kredito kokybės 3 žingsnio pirmas geriausias kredito kokybės įvertinimas, išreikštas bent vienu viešu kredito reitingu, kurį suteikė Eurosistemos kredito vertinimo sistemoje pripažinta išorinė kredito vertinimo institucija (IKVI); |
| --- | --- |

a)

taikomas Eurosistemos suderintos reitingų skalės kredito kokybės 3 žingsnio pirmas geriausias kredito kokybės įvertinimas, išreikštas bent vienu viešu kredito reitingu, kurį suteikė Eurosistemos kredito vertinimo sistemoje pripažinta išorinė kredito vertinimo institucija (IKVI);

| b) | kartu laikomoms padengtoms obligacijoms pagal pirmąją (6) (POPP1) ir antrąją (7) (POPP2) padengtų obligacijų pirkimo programas ir POPP3 ir kitoms Eurosistemos centrinių bankų laikomoms padengtoms obligacijoms taikoma 70 % emisijos dalies riba (kiekvienam tarptautiniam vertybinių popierių identifikavimo numeriui); |
| --- | --- |

b)

kartu laikomoms padengtoms obligacijoms pagal pirmąją (6) (POPP1) ir antrąją (7) (POPP2) padengtų obligacijų pirkimo programas ir POPP3 ir kitoms Eurosistemos centrinių bankų laikomoms padengtoms obligacijoms taikoma 70 % emisijos dalies riba (kiekvienam tarptautiniam vertybinių popierių identifikavimo numeriui);

| c) | jos yra išreikštos eurais, laikomos ir jomis atsiskaitoma euro zonoje; |
| --- | --- |

c)

jos yra išreikštos eurais, laikomos ir jomis atsiskaitoma euro zonoje;

| d) | subjektų, kurių teisė dalyvauti Eurosistemos kredito operacijose laikinai sustabdyta, išleistos obligacijos laikino teisių sustabdymo laikotarpiu pagal POPP3 neperkamos; |
| --- | --- |

d)

subjektų, kurių teisė dalyvauti Eurosistemos kredito operacijose laikinai sustabdyta, išleistos obligacijos laikino teisių sustabdymo laikotarpiu pagal POPP3 neperkamos;

| e) | padengtų obligacijų, kurios šiuo metu nepasiekia kredito kokybės 3 žingsnio reitingo Kipre ir Graikijoje, atveju reikalaujamas minimalus turto reitingas, atitinkantis maksimalų pasiekiamą padengtos obligacijos reitingą, apibrėžtą atitinkamos IKVI toje jurisdikcijoje. To bus reikalaujama tol, kol Eurosistemos kredito kokybės minimalios ribos netaikomos įkaito tinkamumo reikalavimams dėl antrinę rinką turinčių skolos priemonių, kurias išleido arba garantavo Graikijos arba Kipro Vyriausybės (vadovaujantis Gairių ECB/2014/31 (8) 8 straipsnio 2 dalimi), ir kartu laikomoms padengtoms obligacijoms pagal POPP1, POPP2, POPP3 ir kitoms Eurosistemos centrinių bankų laikomoms padengtoms obligacijoms taikoma 30 % emisijos dalies riba (kiekvienam tarptautiniam vertybinių popierių identifikavimo numeriui), ir jeigu padengtos obligacijos apima visus toliau nurodytus elementus, kad būtų pasiektas rizikos lygiavertiškumas:






  i) | nacionaliniam centriniam bankui (NCB) valstybėje, kur įsteigtas emitentas, kas mėnesį yra teikiami duomenys apie užstato fondo charakteristikas, įskaitant paskolų lygio duomenis, taip pat padengtų obligacijų programos struktūrinius aspektus ir emitento informaciją; atitinkami NCB pateikia atskaitomybės šabloną kitoms sandorio šalims; |
| --- | --- | --- |

e)

padengtų obligacijų, kurios šiuo metu nepasiekia kredito kokybės 3 žingsnio reitingo Kipre ir Graikijoje, atveju reikalaujamas minimalus turto reitingas, atitinkantis maksimalų pasiekiamą padengtos obligacijos reitingą, apibrėžtą atitinkamos IKVI toje jurisdikcijoje. To bus reikalaujama tol, kol Eurosistemos kredito kokybės minimalios ribos netaikomos įkaito tinkamumo reikalavimams dėl antrinę rinką turinčių skolos priemonių, kurias išleido arba garantavo Graikijos arba Kipro Vyriausybės (vadovaujantis Gairių ECB/2014/31 (8) 8 straipsnio 2 dalimi), ir kartu laikomoms padengtoms obligacijoms pagal POPP1, POPP2, POPP3 ir kitoms Eurosistemos centrinių bankų laikomoms padengtoms obligacijoms taikoma 30 % emisijos dalies riba (kiekvienam tarptautiniam vertybinių popierių identifikavimo numeriui), ir jeigu padengtos obligacijos apima visus toliau nurodytus elementus, kad būtų pasiektas rizikos lygiavertiškumas:

i)

nacionaliniam centriniam bankui (NCB) valstybėje, kur įsteigtas emitentas, kas mėnesį yra teikiami duomenys apie užstato fondo charakteristikas, įskaitant paskolų lygio duomenis, taip pat padengtų obligacijų programos struktūrinius aspektus ir emitento informaciją; atitinkami NCB pateikia atskaitomybės šabloną kitoms sandorio šalims;

| ii) | yra įsipareigojimas dėl minimalaus 25 % perviršinio įkaito; atitinkamas NCB praneša kitoms sandorio šalims apie nuostatas dėl įsipareigojimo dėl perviršinio įkaito apskaičiavimo; |
| --- | --- |

ii)

yra įsipareigojimas dėl minimalaus 25 % perviršinio įkaito; atitinkamas NCB praneša kitoms sandorio šalims apie nuostatas dėl įsipareigojimo dėl perviršinio įkaito apskaičiavimo;

| iii) | programos užstato fonde esančių ne eurais išreikštų reikalavimų atveju – valiutos apsidraudimas su kitomis sandorio šalimis, kurių reitingas yra BBB- ar aukštesnis, arba bent jau 95 % turto yra išreikšta eurais; |
| --- | --- |

iii)

programos užstato fonde esančių ne eurais išreikštų reikalavimų atveju – valiutos apsidraudimas su kitomis sandorio šalimis, kurių reitingas yra BBB- ar aukštesnis, arba bent jau 95 % turto yra išreikšta eurais;

| iv) | užstato fonde esančių kredito reikalavimų skolininkai yra euro zonoje; |
| --- | --- |

iv)

užstato fonde esančių kredito reikalavimų skolininkai yra euro zonoje;

| f) | emitento kontroliuojamos padengtos obligacijos yra tinkamos pirkti pagal POPP3, jeigu jos atitinka pirmiau nurodytus tinkamumo kriterijus; |
| --- | --- |

f)

emitento kontroliuojamos padengtos obligacijos yra tinkamos pirkti pagal POPP3, jeigu jos atitinka pirmiau nurodytus tinkamumo kriterijus;

| g) | leidžiama pirkti nominalias padengtas obligacijas, kurių pelno marža iki termino pabaigos yra neigiama (arba kurių pelno marža yra blogiausia iš galimų), bet lygi palūkanų normai už naudojimąsi indėlių galimybe arba už ją didesnė. Prireikus leidžiama pirkti nominalias padengtas obligacijas, kurių pelno marža iki termino pabaigos yra neigiama (arba kurių pelno marža yra blogiausia iš galimų), bet mažesnė už palūkanų normą už naudojimąsi indėlių galimybe; |
| --- | --- |

g)

leidžiama pirkti nominalias padengtas obligacijas, kurių pelno marža iki termino pabaigos yra neigiama (arba kurių pelno marža yra blogiausia iš galimų), bet lygi palūkanų normai už naudojimąsi indėlių galimybe arba už ją didesnė. Prireikus leidžiama pirkti nominalias padengtas obligacijas, kurių pelno marža iki termino pabaigos yra neigiama (arba kurių pelno marža yra blogiausia iš galimų), bet mažesnė už palūkanų normą už naudojimąsi indėlių galimybe;

| h) | padengtos obligacijos emitentas nėra privačios ar viešosios nuosavybės teise priklausantis subjektas:






  i) | kurio pagrindinis tikslas yra laipsniškas turto pardavimas ir veiklos užbaigimas; arba |
| --- | --- | --- |

h)

padengtos obligacijos emitentas nėra privačios ar viešosios nuosavybės teise priklausantis subjektas:

i)

kurio pagrindinis tikslas yra laipsniškas turto pardavimas ir veiklos užbaigimas; arba

| ii) | kuris yra turto valdymo arba pardavimo subjektas, įsteigtas padėti restruktūrizuoti ir (arba) pertvarkyti finansų sektorių, įskaitant turto valdymo įmones, sukuriamas atliekant pertvarkymo veiksmus pritaikius turto atskyrimo priemonę pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 806/2014 (9) 26 straipsnį arba pagal nacionalinės teisės aktus, kuriais įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/59/ES (10) 42 straipsnis; |
| --- | --- |

ii)

kuris yra turto valdymo arba pardavimo subjektas, įsteigtas padėti restruktūrizuoti ir (arba) pertvarkyti finansų sektorių, įskaitant turto valdymo įmones, sukuriamas atliekant pertvarkymo veiksmus pritaikius turto atskyrimo priemonę pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 806/2014 (9) 26 straipsnį arba pagal nacionalinės teisės aktus, kuriais įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/59/ES (10) 42 straipsnis;

| i) | padengtos obligacijos pagal POPP3 neperkamos, kai jos turi sąlyginių tiesioginių išmokų (angl. conditional pass-through) struktūrą, kai dėl iš anksto apibrėžtų įvykių obligacijos terminas pratęsiamas ir pereinama prie mokėjimo struktūros, kuri pirmiausia priklauso nuo pinigų srauto, kurį sukuria užtikrinančio turto fondo turtas. |
| --- | --- |

i)

padengtos obligacijos pagal POPP3 neperkamos, kai jos turi sąlyginių tiesioginių išmokų (angl. conditional pass-through) struktūrą, kai dėl iš anksto apibrėžtų įvykių obligacijos terminas pratęsiamas ir pereinama prie mokėjimo struktūros, kuri pirmiausia priklauso nuo pinigų srauto, kurį sukuria užtikrinančio turto fondo turtas.

4 straipsnis

Tinkamos kitos sandorių šalys

Vienakrypčiams sandoriams pagal POPP3 ir vertybinių popierių skolinimo sandoriams dėl padengtų obligacijų, laikomų POPP3 Eurosistemos portfeliuose, tinkamos kitos sandorių šalys yra tokios:

| a) | subjektai, kurie atitinka tinkamumo dalyvauti Eurosistemos pinigų politikos operacijose kriterijus pagal Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 55 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

subjektai, kurie atitinka tinkamumo dalyvauti Eurosistemos pinigų politikos operacijose kriterijus pagal Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 55 straipsnį;

| b) | bet kokios kitos sandorių šalys, kurias Eurosistemos centriniai bankai naudoja savo eurais išreikštų investicinių portfelių investavimui, įskaitant ne euro zonos kitas sandorio šalis, kurios dalyvauja padengtų obligacijų rinkose. |
| --- | --- |

b)

bet kokios kitos sandorių šalys, kurias Eurosistemos centriniai bankai naudoja savo eurais išreikštų investicinių portfelių investavimui, įskaitant ne euro zonos kitas sandorio šalis, kurios dalyvauja padengtų obligacijų rinkose.

5 straipsnis

Panaikinimas

1.   Sprendimas ECB/2014/40 panaikinamas.

2.   Nuorodos į panaikintą sprendimą laikomos nuorodomis į šį sprendimą ir skaitomos pagal II priede pateiktą atitikties lentelę.

6 straipsnis

Baigiamoji nuostata

Šis sprendimas įsigalioja ketvirtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Frankfurte prie Maino 2020 m. vasario 3 d.

ECB Pirmininkė

Christine LAGARDE

---

(1)  
  2014 m. spalio 15 d. Sprendimas ECB/2014/40 dėl trečiosios padengtų obligacijų pirkimo programos įgyvendinimo (OL L 335, 2014 11 22, p. 22).

1

(2)  Žr. I priedą.

2

(3)  
  2017 m. lapkričio 20 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2017/2199, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2014/40 dėl trečiosios padengtų obligacijų pirkimo programos įgyvendinimo (ECB/2017/37) (OL L 312, 2017 11 28, p. 92).

3

(4)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

4

(5)  
  2014 m. gruodžio 19 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2015/510 dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemos įgyvendinimo (ECB/2014/60) (OL L 91, 2015 4 2, p. 3).

5

(6)  
  2009 m. liepos 2 d. Sprendimas ECB/2009/16 dėl padengtų obligacijų pirkimo programos įgyvendinimo (OL L 175, 2009 7 4, p. 18).

6

(7)  
  2011 m. lapkričio 3 d. Sprendimas ECB/2011/17 dėl antrosios padengtų obligacijų pirkimo programos įgyvendinimo (OL L 297, 2011 11 16, p. 70).

7

(8)  
  2014 m. liepos 9 d. Gairės ECB/2014/31 dėl papildomų laikinų priemonių, susijusių su Eurosistemos refinansavimo operacijomis ir įkaito tinkamumu, ir kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2007/9 (OL L 240, 2014 8 13, p. 28).

8

(9)  
  2014 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 806/2014, kuriuo nustatomos kredito įstaigų ir tam tikrų investicinių įmonių pertvarkymo vienodos taisyklės ir vienoda procedūra, kiek tai susiję su bendru pertvarkymo mechanizmu ir Bendru pertvarkymo fondu, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 (OL L 225, 2014 7 30, p. 1).

9

(10)  
  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190).

10

---

I PRIEDAS

Panaikintas sprendimas ir vėlesnių jo dalinių pakeitimų sąrašas

2014 m. spalio 15 d. Sprendimas ECB/2014/40 dėl trečiosios padengtų obligacijų pirkimo programos įgyvendinimo (OL L 335, 2014 11 22, p. 22)

2017 m. sausio 11 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2017/101, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2014/40 dėl trečiosios padengtų obligacijų pirkimo programos įgyvendinimo (ECB/2017/2) (OL L 16, 2017 1 20, p. 53)

2017 m. gegužės 18 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2017/1360, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2014/40 dėl trečiosios padengtų obligacijų pirkimo programos įgyvendinimo (ECB/2017/14) (OL L 190, 2017 7 21, p. 22)

2017 m. lapkričio 20 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2017/2199, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2014/40 dėl trečiosios padengtų obligacijų pirkimo programos įgyvendinimo (ECB/2017/37) (OL L 312, 2017 11 28, p. 92)

---

II PRIEDAS

ATITIKTIES LENTELĖ

| Sprendimas ECB/2014/40 | Šis sprendimas |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| — | 2 straipsnis |
| 2 straipsnis | 3 straipsnis |
| 3 straipsnis | 4 straipsnis |
| — | 5 straipsnis |
| 4 straipsnis | 6 straipsnis |

Sprendimas ECB/2014/40

Šis sprendimas

1 straipsnis

1 straipsnis

—

2 straipsnis

2 straipsnis

3 straipsnis

3 straipsnis

4 straipsnis

—

5 straipsnis

4 straipsnis

6 straipsnis

---

| 2020 2 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 39/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 2 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 39/12

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS (ES) 2020/188

2020 m. vasario 3 d.

dėl viešojo sektoriaus vertybinių popierių pirkimo antrinėse rinkose programos (ECB/2020/9)

(nauja redakcija)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 127 straipsnio 2 dalies pirmą įtrauką,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 12 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą kartu su 3 straipsnio 1 dalies pirma įtrauka ir 18 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) (1) buvo keletą kartų iš esmės pakeistas (2). Kadangi reikalingi nauji daliniai pakeitimai, siekiant teisinio aiškumo, tas sprendimas turėtų būti išdėstytas nauja redakcija; |
| --- | --- |

(1)

Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) (1) buvo keletą kartų iš esmės pakeistas (2). Kadangi reikalingi nauji daliniai pakeitimai, siekiant teisinio aiškumo, tas sprendimas turėtų būti išdėstytas nauja redakcija;

| (2) | Sprendimu (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) buvo sukurta viešojo sektoriaus vertybinių popierių pirkimo antrinėse rinkose programa (VSVPPP). Kartu su trečiąja padengtų obligacijų pirkimo programa, turtu užtikrintų vertybinių popierių pirkimo programa ir bendrovių sektoriaus pirkimo programa, VSVPPP yra Europos Centrinio Banko (ECB) išplėstinės turto pirkimo programos (TPP) dalis. TPP siekiama gerinti pinigų politikos perdavimą, skatinti kredito teikimą euro zonos ekonomikai, supaprastinti skolinimosi sąlygas namų ūkiams ir įmonėms ir vidutiniu laikotarpiu prisidėti prie to, kad infliacijos lygis tvariai artėtų prie mažesnio negu 2%, bet jam artimo lygio, suderinamo su pagrindiniu ECB tikslu – palaikyti kainų stabilumą; |
| --- | --- |

(2)

Sprendimu (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) buvo sukurta viešojo sektoriaus vertybinių popierių pirkimo antrinėse rinkose programa (VSVPPP). Kartu su trečiąja padengtų obligacijų pirkimo programa, turtu užtikrintų vertybinių popierių pirkimo programa ir bendrovių sektoriaus pirkimo programa, VSVPPP yra Europos Centrinio Banko (ECB) išplėstinės turto pirkimo programos (TPP) dalis. TPP siekiama gerinti pinigų politikos perdavimą, skatinti kredito teikimą euro zonos ekonomikai, supaprastinti skolinimosi sąlygas namų ūkiams ir įmonėms ir vidutiniu laikotarpiu prisidėti prie to, kad infliacijos lygis tvariai artėtų prie mažesnio negu 2%, bet jam artimo lygio, suderinamo su pagrindiniu ECB tikslu – palaikyti kainų stabilumą;

| (3) | 2018 m. gruodžio 13 d. Valdančioji taryba nusprendė, kad nuo 2019 m. sausio 1 d. reikėtų patikslinti kai kuriuos TPP parametrus tam, kad būtų pasiekti TPP tikslai. Konkrečiai Valdančioji taryba nusprendė 2018 m. gruodžio 31 d. sustabdyti grynuosius turto pirkimus pagal TPP. Valdančioji taryba patvirtino savo ketinimą, kad pagrindinės sumos, gautos iš pagal TPP įsigytų vertybinių popierių išpirkimo suėjus jų terminui, ir toliau turėtų būti reinvestuojamos visa apimtimi dar gana ilgą laiką po to, kai Valdančioji taryba pradės didinti pagrindines ECB palūkanų normas, ir bet kokiu atveju tol, kol reikės, kad būtų užtikrintos palankios likvidumo sąlygos ir aukštas skatinamosios pinigų politikos lygis; |
| --- | --- |

(3)

2018 m. gruodžio 13 d. Valdančioji taryba nusprendė, kad nuo 2019 m. sausio 1 d. reikėtų patikslinti kai kuriuos TPP parametrus tam, kad būtų pasiekti TPP tikslai. Konkrečiai Valdančioji taryba nusprendė 2018 m. gruodžio 31 d. sustabdyti grynuosius turto pirkimus pagal TPP. Valdančioji taryba patvirtino savo ketinimą, kad pagrindinės sumos, gautos iš pagal TPP įsigytų vertybinių popierių išpirkimo suėjus jų terminui, ir toliau turėtų būti reinvestuojamos visa apimtimi dar gana ilgą laiką po to, kai Valdančioji taryba pradės didinti pagrindines ECB palūkanų normas, ir bet kokiu atveju tol, kol reikės, kad būtų užtikrintos palankios likvidumo sąlygos ir aukštas skatinamosios pinigų politikos lygis;

| (4) | Valdančioji taryba taip pat nusprendė, kad tinkamų centrinės, regiono arba vietos valdžios ir pripažintų agentūrų išleistų antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių bendrų grynųjų pirkimų pagal VSVPPP paskirstymas tinkamoms jurisdikcijoms, pagal likučius, turėtų ir toliau remtis atitinkamų nacionalinių centrinių bankų pasirašytu ECB kapitalu, kaip nurodyta ECBS statuto 29 straipsnyje; |
| --- | --- |

(4)

Valdančioji taryba taip pat nusprendė, kad tinkamų centrinės, regiono arba vietos valdžios ir pripažintų agentūrų išleistų antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių bendrų grynųjų pirkimų pagal VSVPPP paskirstymas tinkamoms jurisdikcijoms, pagal likučius, turėtų ir toliau remtis atitinkamų nacionalinių centrinių bankų pasirašytu ECB kapitalu, kaip nurodyta ECBS statuto 29 straipsnyje;

| (5) | 2019 m. rugsėjo 12 d. Valdančioji taryba nusprendė nuo 2019 m. lapkričio 1 d. vėl pradėti grynuosius pirkimus pagal TPP, ir tikisi, kad jie bus vykdomi tol, kol to reikės siekiant stiprinti skatinamąjį pinigų politikos palūkanų normų poveikį, ir bus sustabdyti netrukus prieš tai, kai Valdančioji taryba pradės didinti pagrindines ECB palūkanų normas. Valdančioji taryba taip pat nusprendė, kad visos pagrindinės sumos, gautos iš pagal TPP įsigytų vertybinių popierių išpirkimo suėjus jų terminui, bus ir toliau reinvestuojamos dar gana ilgą laiką po to, kai Valdančioji taryba pradės didinti pagrindines ECB palūkanų normas, ir bet kokiu atveju tol, kol to reikės, kad būtų užtikrintos palankios likvidumo sąlygos ir aukštas skatinamosios pinigų politikos lygis. Atsižvelgdama į užsitęsusį lėtesnį euro zonos ekonomikos augimą, nuolatinę neigiamą riziką augimo prognozei ir infliacijos prognozę, kuri ir toliau neatitiko jos vidutinio laikotarpio infliacijos tikslo, Valdančioji taryba padarė išvadą, kad reikia išsamaus politikos atsako, kad infliacija ir toliau tvariai artėtų prie Valdančiosios tarybos vidutinės trukmės infliacijos tikslo. Grynųjų turto pirkimų atnaujinimas yra proporcinga priemonė, nes ji turi didesnį poveikį ilgesnės trukmės palūkanų normoms, nei palūkanų normų politika, ir mažina atitinkamus finansavimo kaštus įmonėms ir namų ūkiams; |
| --- | --- |

(5)

2019 m. rugsėjo 12 d. Valdančioji taryba nusprendė nuo 2019 m. lapkričio 1 d. vėl pradėti grynuosius pirkimus pagal TPP, ir tikisi, kad jie bus vykdomi tol, kol to reikės siekiant stiprinti skatinamąjį pinigų politikos palūkanų normų poveikį, ir bus sustabdyti netrukus prieš tai, kai Valdančioji taryba pradės didinti pagrindines ECB palūkanų normas. Valdančioji taryba taip pat nusprendė, kad visos pagrindinės sumos, gautos iš pagal TPP įsigytų vertybinių popierių išpirkimo suėjus jų terminui, bus ir toliau reinvestuojamos dar gana ilgą laiką po to, kai Valdančioji taryba pradės didinti pagrindines ECB palūkanų normas, ir bet kokiu atveju tol, kol to reikės, kad būtų užtikrintos palankios likvidumo sąlygos ir aukštas skatinamosios pinigų politikos lygis. Atsižvelgdama į užsitęsusį lėtesnį euro zonos ekonomikos augimą, nuolatinę neigiamą riziką augimo prognozei ir infliacijos prognozę, kuri ir toliau neatitiko jos vidutinio laikotarpio infliacijos tikslo, Valdančioji taryba padarė išvadą, kad reikia išsamaus politikos atsako, kad infliacija ir toliau tvariai artėtų prie Valdančiosios tarybos vidutinės trukmės infliacijos tikslo. Grynųjų turto pirkimų atnaujinimas yra proporcinga priemonė, nes ji turi didesnį poveikį ilgesnės trukmės palūkanų normoms, nei palūkanų normų politika, ir mažina atitinkamus finansavimo kaštus įmonėms ir namų ūkiams;

| (6) | VSVPPP, būdama TPP programą sudarančių turto pirkimo programų dalimi, yra proporcinga priemonė kainų pokyčių prognozės rizikai sumažinti, kadangi šios programos dar labiau supaprastins pinigų politikos ir finansines sąlygas, įskaitant euro zonos ne finansų bendrovių ir namų ūkių skolinimosi sąlygas, taip skatinant bendrąjį vartojimą ir investicijų išlaidas euro zonoje ir galiausiai prisidedant prie to, kad infliacijos lygis vidutiniu laikotarpiu grįžtų į mažesnį negu 2%, bet jam artimą lygį. Aplinkoje, kurioje pagrindinės ECB palūkanų normos yra arti jų žemesniosios ribos, būtina į Eurosistemos pinigų politikos priemones įtraukti turto pirkimo programas, kaip priemones, pasižyminčias dideliu poveikio realiai ekonomikai potencialu; |
| --- | --- |

(6)

VSVPPP, būdama TPP programą sudarančių turto pirkimo programų dalimi, yra proporcinga priemonė kainų pokyčių prognozės rizikai sumažinti, kadangi šios programos dar labiau supaprastins pinigų politikos ir finansines sąlygas, įskaitant euro zonos ne finansų bendrovių ir namų ūkių skolinimosi sąlygas, taip skatinant bendrąjį vartojimą ir investicijų išlaidas euro zonoje ir galiausiai prisidedant prie to, kad infliacijos lygis vidutiniu laikotarpiu grįžtų į mažesnį negu 2%, bet jam artimą lygį. Aplinkoje, kurioje pagrindinės ECB palūkanų normos yra arti jų žemesniosios ribos, būtina į Eurosistemos pinigų politikos priemones įtraukti turto pirkimo programas, kaip priemones, pasižyminčias dideliu poveikio realiai ekonomikai potencialu;

| (7) | VSVPPP yra įtvirtinta nemažai saugiklių, kuriais siekiama užtikrinti, kad numatyti pirkimai būtų proporcingi programos tikslams, ir kad jos sąrangoje būtų tinkamai atsižvelgiama į susijusią finansinę riziką, kuri būtų ribojama rizikos valdymu. Siekiant užtikrinti sklandų tinkamų antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių rinkų veikimą ir išvengti trukdymų tinkamai restruktūrizuoti skolą, Eurosistemos centrinių bankų vykdomiems tokių vertybinių popierių pirkimams bus taikomos tam tikros ribos; |
| --- | --- |

(7)

VSVPPP yra įtvirtinta nemažai saugiklių, kuriais siekiama užtikrinti, kad numatyti pirkimai būtų proporcingi programos tikslams, ir kad jos sąrangoje būtų tinkamai atsižvelgiama į susijusią finansinę riziką, kuri būtų ribojama rizikos valdymu. Siekiant užtikrinti sklandų tinkamų antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių rinkų veikimą ir išvengti trukdymų tinkamai restruktūrizuoti skolą, Eurosistemos centrinių bankų vykdomiems tokių vertybinių popierių pirkimams bus taikomos tam tikros ribos;

| (8) | VSVPPP yra visiškai suderinama su Eurosistemos centrinių bankų įsipareigojimais pagal Sutartis, įskaitant piniginio finansavimo draudimą, ir netrikdo Eurosistemos veikimo vadovaujantis atviros rinkos ekonomikos esant laisvai konkurencijai principu; |
| --- | --- |

(8)

VSVPPP yra visiškai suderinama su Eurosistemos centrinių bankų įsipareigojimais pagal Sutartis, įskaitant piniginio finansavimo draudimą, ir netrikdo Eurosistemos veikimo vadovaujantis atviros rinkos ekonomikos esant laisvai konkurencijai principu;

| (9) | siekdama užtikrinti VSVPPP veiksmingumą, Eurosistema patikslina, kad ji sutinka su tokiu pat (pari passu) kaip privačių investuotojų traktavimu antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių, kuriuos Eurosistema gali pirkti pagal VSVPPP, atžvilgiu, kaip nustatyta tokių priemonių sąlygose; |
| --- | --- |

(9)

siekdama užtikrinti VSVPPP veiksmingumą, Eurosistema patikslina, kad ji sutinka su tokiu pat (pari passu) kaip privačių investuotojų traktavimu antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių, kuriuos Eurosistema gali pirkti pagal VSVPPP, atžvilgiu, kaip nustatyta tokių priemonių sąlygose;

| (10) | VSVPPP yra įgyvendinama decentralizuotai, tinkamai atsižvelgiant į rinkos kainų formavimąsi ir rinkos veikimo aplinkybes, ir koordinuojama ECB, taip apsaugant Eurosistemos pinigų politikos vieningumą; |
| --- | --- |

(10)

VSVPPP yra įgyvendinama decentralizuotai, tinkamai atsižvelgiant į rinkos kainų formavimąsi ir rinkos veikimo aplinkybes, ir koordinuojama ECB, taip apsaugant Eurosistemos pinigų politikos vieningumą;

| (11) | 2019 m. kovo 26 d. Valdančioji taryba nusprendė toliau derinti agentūros sąvokas, kurios šiuo metu naudojamos Eurosistemos pinigų politikos sistemoje, ir suvienodinti kriterijus, naudojamus pripažintoms agentūroms įkaito sistemoje ir VSVPPP tinkamoms agentūroms apibrėžti, |
| --- | --- |

(11)

2019 m. kovo 26 d. Valdančioji taryba nusprendė toliau derinti agentūros sąvokas, kurios šiuo metu naudojamos Eurosistemos pinigų politikos sistemoje, ir suvienodinti kriterijus, naudojamus pripažintoms agentūroms įkaito sistemoje ir VSVPPP tinkamoms agentūroms apibrėžti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

VSVPPP sukūrimas ir apimtis

Eurosistema sukuria VSVPPP, pagal kurią Eurosistemos centriniai bankai, laikydamiesi tam tikrų sąlygų, antrinėse rinkose perka tinkamus antrinę rinką turinčius skolos vertybinius popierius, kaip apibrėžta 3 straipsnyje, iš tinkamų kitų sandorių šalių, kaip apibrėžta 7 straipsnyje.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame sprendime vartojamos šios apibrėžtys:

| 1) | Eurosistemos centrinis bankas – ECB ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniai centriniai bankai (toliau – NCB); |
| --- | --- |

1)

Eurosistemos centrinis bankas – ECB ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniai centriniai bankai (toliau – NCB);

| 2) | pripažinta agentūra – subjektas, kurį Eurosistema klasifikuoja kaip pripažintą agentūrą; |
| --- | --- |

2)

pripažinta agentūra – subjektas, kurį Eurosistema klasifikuoja kaip pripažintą agentūrą;

| 3) | tarptautinė organizacija – subjektas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (3) 118 straipsnyje, kurį Eurosistema klasifikuoja kaip tarptautinę organizaciją VSVPPP tikslais; |
| --- | --- |

3)

tarptautinė organizacija – subjektas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (3) 118 straipsnyje, kurį Eurosistema klasifikuoja kaip tarptautinę organizaciją VSVPPP tikslais;

3

| 4) | daugiašalis plėtros bankas – subjektas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 117 straipsnio 2 dalyje, kurį Eurosistema klasifikuoja kaip daugiašalį plėtros banką VSVPPP tikslais; |
| --- | --- |

4)

daugiašalis plėtros bankas – subjektas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 117 straipsnio 2 dalyje, kurį Eurosistema klasifikuoja kaip daugiašalį plėtros banką VSVPPP tikslais;

| 5) | teigiamas peržiūros rezultatas – vėlesnis iš šių dviejų sprendimų: Europos stabilumo mechanizmo Direktorių valdybos sprendimas ir, jei Tarptautinis valiutos fondas kartu finansuoja finansinės pagalbos programą – Tarptautinio valiutos fondo Vykdančiosios valdybos sprendimas patvirtinti kitą išmokėjimą pagal tą programą, suprantant, kad abu sprendimai yra būtini pirkimams pagal VSVPPP atnaujinti; |
| --- | --- |

5)

teigiamas peržiūros rezultatas – vėlesnis iš šių dviejų sprendimų: Europos stabilumo mechanizmo Direktorių valdybos sprendimas ir, jei Tarptautinis valiutos fondas kartu finansuoja finansinės pagalbos programą – Tarptautinio valiutos fondo Vykdančiosios valdybos sprendimas patvirtinti kitą išmokėjimą pagal tą programą, suprantant, kad abu sprendimai yra būtini pirkimams pagal VSVPPP atnaujinti;

| 6) | likučiai – visų nupirktų antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių balansinė vertė pirkimo metu, atsižvelgiant į pagrindinės sumos išpirkimo suėjus terminui atvejus; |
| --- | --- |

6)

likučiai – visų nupirktų antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių balansinė vertė pirkimo metu, atsižvelgiant į pagrindinės sumos išpirkimo suėjus terminui atvejus;

| 7) | grynieji pirkimai – tinkamų antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių pirkimai konkretų mėnesį, atėmus pagrindines sumas, išpirktas suėjus vertybinių popierių, pirktų pagal TPP tą mėnesį, terminui; |
| --- | --- |

7)

grynieji pirkimai – tinkamų antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių pirkimai konkretų mėnesį, atėmus pagrindines sumas, išpirktas suėjus vertybinių popierių, pirktų pagal TPP tą mėnesį, terminui;

| 8) | bendri grynieji pirkimai – nuo atitinkamos pirkimų programos pradžios vykdomų grynųjų pirkimų suma. |
| --- | --- |

8)

bendri grynieji pirkimai – nuo atitinkamos pirkimų programos pradžios vykdomų grynųjų pirkimų suma.

2–4 punktuose nurodytų subjektų sąrašai skelbiami ECB interneto svetainėje.

3 straipsnis

Antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių tinkamumo kriterijai

1.   Laikantis šiame straipsnyje nustatytų reikalavimų, eurais išreikšti antrinę rinką turintys skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleido valstybės narės, kurios valiuta yra euro, centrinė, regiono arba vietos valdžia, euro zonoje esančios pripažintos agentūros, euro zonoje esančios tarptautinės organizacijos ir euro zonoje esantys daugiašaliai plėtros bankai, yra tinkami Eurosistemos centrinių bankų pirkimams pagal VSVPPP.

2.   Kad būtų tinkami pirkimams pagal VSVPPP, antrinę rinką turintys skolos vertybiniai popieriai turi atitikti antrinę rinką turinčio turto tinkamumo Eurosistemos kredito operacijoms kriterijus pagal Europos Centrinio Banko gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (4) 4 dalį. Jiems taikomi šie reikalavimai:

| a) | antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių emitentas arba garantas turi bent kredito kokybės 3 žingsnio pagal Eurosistemos suderintą reitingų skalę kredito kokybės įvertinimą, išreikštą bent vienu viešu kredito reitingu, kurį suteikė Eurosistemos kredito vertinimo sistemoje pripažinta išorinė kredito vertinimo institucija (IKVI); |
| --- | --- |

a)

antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių emitentas arba garantas turi bent kredito kokybės 3 žingsnio pagal Eurosistemos suderintą reitingų skalę kredito kokybės įvertinimą, išreikštą bent vienu viešu kredito reitingu, kurį suteikė Eurosistemos kredito vertinimo sistemoje pripažinta išorinė kredito vertinimo institucija (IKVI);

| b) | jei yra keli IKVI emitento arba IKVI garanto reitingai, taikoma pirmojo geriausiojo taisyklė, t. y. taikomas geriausias IKVI emitento arba IKVI garanto reitingas. Jei atitiktis kredito kokybės reikalavimams yra nustatyta remiantis IKVI garanto reitingu, garantija turi atitikti priimtinos garantijos požymius, kaip nustatyta Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 87 straipsnyje ir 113–115 straipsniuose; |
| --- | --- |

b)

jei yra keli IKVI emitento arba IKVI garanto reitingai, taikoma pirmojo geriausiojo taisyklė, t. y. taikomas geriausias IKVI emitento arba IKVI garanto reitingas. Jei atitiktis kredito kokybės reikalavimams yra nustatyta remiantis IKVI garanto reitingu, garantija turi atitikti priimtinos garantijos požymius, kaip nustatyta Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 87 straipsnyje ir 113–115 straipsniuose;

| c) | jei nėra IKVI emitento ir IKVI garanto reitingo, antrinę rinką turintis skolos vertybinis popierius turi bent vieną bent kredito kokybės 3 žingsnio pagal Eurosistemos suderintą reitingų skalę IKVI emisijos reitingą; |
| --- | --- |

c)

jei nėra IKVI emitento ir IKVI garanto reitingo, antrinę rinką turintis skolos vertybinis popierius turi bent vieną bent kredito kokybės 3 žingsnio pagal Eurosistemos suderintą reitingų skalę IKVI emisijos reitingą;

| d) | jei pripažintos IKVI atliktas emitento, garanto arba emisijos kredito vertinimas neatitinka bent kredito kokybės 3 žingsnio pagal Eurosistemos suderintą reitingų skalę, antrinę rinką turintys skolos vertybiniai popieriai yra tinkami tik tuomet, jei juos išleido arba visapusiškai garantavo euro zonos valstybių narių centrinės Vyriausybės pagal finansinės pagalbos programą, ir kurių atžvilgiu Valdančioji taryba sustabdė Eurosistemos kredito kokybės minimalios ribos taikymą pagal Gairių ECB/2014/31 (5) 8 straipsnį; |
| --- | --- |

d)

jei pripažintos IKVI atliktas emitento, garanto arba emisijos kredito vertinimas neatitinka bent kredito kokybės 3 žingsnio pagal Eurosistemos suderintą reitingų skalę, antrinę rinką turintys skolos vertybiniai popieriai yra tinkami tik tuomet, jei juos išleido arba visapusiškai garantavo euro zonos valstybių narių centrinės Vyriausybės pagal finansinės pagalbos programą, ir kurių atžvilgiu Valdančioji taryba sustabdė Eurosistemos kredito kokybės minimalios ribos taikymą pagal Gairių ECB/2014/31 (5) 8 straipsnį;

| e) | jei vykdomai finansinės pagalbos programai taikoma peržiūra, tinkamumas pirkti pagal VSVPPP yra sustabdomas ir atnaujinamas tik esant teigiamiems įvertinimo rezultatams. |
| --- | --- |

e)

jei vykdomai finansinės pagalbos programai taikoma peržiūra, tinkamumas pirkti pagal VSVPPP yra sustabdomas ir atnaujinamas tik esant teigiamiems įvertinimo rezultatams.

3.   Kad būtų tinkami pirkti pagal VSVPPP, skolos vertybiniai popieriai, kaip apibrėžta 1–2 dalyse, turi turėti ne mažesnį kaip vienų metų likusį terminą ir ne didesnį kaip 30 metų likusį terminą tuo metu, kai atitinkamas Eurosistemos centrinis bankas juos perka. Siekiant užtikrinti sklandų įgyvendinimą, antrinę rinką turinčios skolos priemonės, kurių likęs terminas 30 metų ir 364 dienos, yra tinkamos pagal VSVPPP. Jeigu numatyto pirkti centrinės, regiono arba vietos valdžios arba pripažintų agentūrų išleistų antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių kiekio negalima pasiekti, nacionaliniai centriniai bankai taip pat gali vykdyti pakaitalų – tarptautinių organizacijų ir daugiašalių plėtros bankų išleistų antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių – pirkimus.

4.   Leidžiama pirkti nominalias antrinę rinką turinčias skolos priemones, kurių pelno marža iki termino pabaigos yra neigiama (arba kurių pelno marža yra blogiausia iš galimų), bet lygi palūkanų normai už naudojimąsi indėlių galimybe arba už ją didesnė. Prireikus leidžiama pirkti nominalias antrinę rinką turinčias skolos priemones, kurių pelno marža iki termino pabaigos yra neigiama (arba kurių pelno marža yra blogiausia iš galimų), bet mažesnė už palūkanų normai už naudojimąsi indėlių galimybe.

4 straipsnis

Pirkimų vykdymo apribojimai

1.   Siekiant leisti susiformuoti tinkamų vertybinių popierių rinkos kainai, tam tikru Valdančiosios tarybos nustatytu laikotarpiu („ribojimo laikotarpis“) neleidžiama pirkti naujai išleistų vertybinių popierių arba pagal tęstinę emisiją išleistų vertybinių popierių (angl. tapped security) ir antrinę rinką turinčių skolos priemonių, kurių likęs terminas sueina panašiu metu, kaip ir antrinę rinką turinčių skolos priemonių, kurios bus išleistos, terminas (prieš jį ir po jo). Sindikuotų vertybinių popierių atveju ribojimo laikotarpio turi būti laikomasi dedant visas įmanomas pastangas, kai tik tampa prieinama vieša informacija apie jų emisijos sąlygas.

2.   Jei kiekvienos finansinės pagalbos programos peržiūros rezultatas yra teigiamas, skolos vertybinių popierių, kuriuos išleido arba visapusiškai garantavo euro zonos valstybių narių, kurioms taikoma finansinės pagalbos programa, centrinės Vyriausybės, pirkimų pagal VSVPPP laikotarpis paprastai yra ne ilgesnis kaip du mėnesiai, išskyrus atvejus, kai dėl susidariusių išimtinių aplinkybių pirkimai turi būti sustabdyti anksčiau arba pirkimai turi būti tęsiami ir praėjus šiam laikotarpiui, iki kitos peržiūros pradžios.

5 straipsnis

Pirkimo ribos

1.   Laikantis 3 straipsnio, antrinę rinką turintiems skolos vertybiniams popieriams, atitinkantiems 3 straipsnyje nustatytus kriterijus, konsolidavus visuose Eurosistemos centrinių bankų portfeliuose laikomus vertybinius popierius, pagal VSVPPP taikoma emisijos dalies riba kiekvienam tarptautiniam vertybinių popierių identifikavimo numeriui (ISIN). Emisijos dalies riba yra tokia:

| a) | 50 % kiekvienam tinkamų tarptautinių organizacijų ir daugiašalių plėtros bankų išleistų tinkamų antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių ISIN; |
| --- | --- |

a)

50 % kiekvienam tinkamų tarptautinių organizacijų ir daugiašalių plėtros bankų išleistų tinkamų antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių ISIN;

| b) | kitų tinkamų antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių kiekvienam ISIN yra 33 %. Išimties tvarka nustatoma 25 % emisijos dalies riba kiekvienam antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių su bendrųjų veiksmų sąlyga (toliau – BVS), kuri skiriasi nuo Ekonomikos ir finansų komiteto parengto ir, remiantis Europos stabilumo mechanizmo steigimo sutarties 12 straipsnio 3 dalimi, valstybių narių įgyvendinto euro zonos BVS modelio, ISIN, bet bus padidinta iki 33 %, kiekvienu konkrečiu atveju patikrinus, ar turima 33 % tokių vertybinių popierių dalis kiekvienam ISIN neleis Eurosistemos centriniams bankams įgyti blokuojančios mažumos tinkamai restruktūrizuojant skolą. |
| --- | --- |

b)

kitų tinkamų antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių kiekvienam ISIN yra 33 %. Išimties tvarka nustatoma 25 % emisijos dalies riba kiekvienam antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių su bendrųjų veiksmų sąlyga (toliau – BVS), kuri skiriasi nuo Ekonomikos ir finansų komiteto parengto ir, remiantis Europos stabilumo mechanizmo steigimo sutarties 12 straipsnio 3 dalimi, valstybių narių įgyvendinto euro zonos BVS modelio, ISIN, bet bus padidinta iki 33 %, kiekvienu konkrečiu atveju patikrinus, ar turima 33 % tokių vertybinių popierių dalis kiekvienam ISIN neleis Eurosistemos centriniams bankams įgyti blokuojančios mažumos tinkamai restruktūrizuojant skolą.

2.   Visiems antrinę rinką turintiems skolos vertybiniams popieriams, kurie yra tinkami pirkti pagal VSVPPP ir kurių likę terminai yra nustatyti 3 straipsnyje, konsolidavus turimus vertybinius popierius visuose Eurosistemos centrinių bankų portfeliuose, taikoma agreguota riba:

| a) | 50 % emitento, kuris yra tinkama tarptautinė organizacija arba daugiašalis plėtros bankas, likusių vertybinių popierių arba |
| --- | --- |

a)

50 % emitento, kuris yra tinkama tarptautinė organizacija arba daugiašalis plėtros bankas, likusių vertybinių popierių arba

| b) | 33 % emitento, kuris nėra tinkama tarptautinė organizacija arba daugiašalis plėtros bankas, likusių vertybinių popierių. |
| --- | --- |

b)

33 % emitento, kuris nėra tinkama tarptautinė organizacija arba daugiašalis plėtros bankas, likusių vertybinių popierių.

3.   3 straipsnio 2 dalies d punkte nurodytiems skolos vertybiniams popieriams taikomos kitokios emitento ir emisijos dalies ribos. Šias ribas nustato Valdančioji taryba, atitinkamai atsižvelgdama į svarstymus dėl rizikos valdymo ir rinkos veikimo.

6 straipsnis

Portfelių paskirstymas

1.   Grynųjų pirkimų balansinė vertė per kalendorinius metus paskirstoma taip:

| a) | 10 % tinkamų tarptautinių organizacijų ir daugiašalių plėtros bankų išleistų antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių; |
| --- | --- |

a)

10 % tinkamų tarptautinių organizacijų ir daugiašalių plėtros bankų išleistų antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių;

| b) | 90 % tinkamų centrinės, regiono arba vietos valdžios ir pripažintų agentūrų išleistų antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių. |
| --- | --- |

b)

90 % tinkamų centrinės, regiono arba vietos valdžios ir pripažintų agentūrų išleistų antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių.

2.   Antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių grynųjų pirkimų balansinė vertė per kalendorinius metus paskirstoma Eurosistemos centriniams bankams taip:

| a) | 10 % Europos Centriniam Bankui; |
| --- | --- |

a)

10 % Europos Centriniam Bankui;

| b) | 90 % nacionaliniams centriniams bankams. |
| --- | --- |

b)

90 % nacionaliniams centriniams bankams.

3.   Pagrindinės sumos, gautos suėjus centrinės, regiono arba vietos valdžios ir pripažintų agentūrų išleistų antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių terminui, reinvestuojamos perkant centrinės, regiono arba vietos valdžios ir pripažintų agentūrų išleistus tinkamus antrinę rinką turinčius skolos vertybinius popierius. Pagrindinių sumų reinvestavimas paskirstomas per metus taip, kad būtų užtikrinta nuolatinė ir subalansuota rinkos dalis. Pagrindinės sumos, gautos suėjus tarptautinių organizacijų ir daugiašalių plėtros bankų išleistų antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių terminui, reinvestuojamos perkant tarptautinių organizacijų ir daugiašalių plėtros bankų išleistus tinkamus antrinę rinką turinčius skolos vertybinių popierius.

4.   Centrinės, regiono arba vietos valdžios ir pripažintų agentūrų išleistų tinkamų antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių bendrų grynųjų pirkimų paskirstymas tinkamoms jurisdikcijoms, pagal likučius, ir toliau remiasi atitinkamų nacionalinių centrinių bankų pasirašytu ECB kapitalu, kaip nurodyta ECBS statuto 29 straipsnyje.

5.   Antrinę rinką turinčių skolos vertybinių popierių, kurie perkami pagal VSVPPP, paskirstymui Eurosistemos centriniai bankai taiko specializacijos schemą. Valdančioji taryba leidžia ad hoc nukrypimus nuo specializacijos schemos, jeigu dėl objektyvių priežasčių šios schemos laikytis neįmanoma arba tokie nukrypimai reikalingi siekiant bendrų pinigų politikos tikslų pagal VSVPPP. Konkrečiai kiekvienas NCB perka savo paties jurisdikcijos emitentų tinkamus vertybinius popierius. Tinkamų tarptautinių organizacijų ir daugiašalių plėtros bankų išleistus vertybinius popierius gali pirkti visi NCB. ECB perka visų jurisdikcijų centrinių Vyriausybių ir pripažintų agentūrų išleistus vertybinius popierius.

6.   Tinkamų tarptautinių organizacijų, daugiašalių plėtros bankų ir regiono bei vietos valdžios išleistų skolos vertybinių popierių pirkimus vykdo tik NCB.

7 straipsnis

Tinkamos kitos sandorių šalys

VSVPPP tinkamos kitos sandorių šalys yra:

| a) | subjektai, kurie atitinka tinkamumo dalyvauti Eurosistemos pinigų politikos operacijose kriterijus pagal Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 55 straipsnį, ir |
| --- | --- |

a)

subjektai, kurie atitinka tinkamumo dalyvauti Eurosistemos pinigų politikos operacijose kriterijus pagal Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 55 straipsnį, ir

| b) | visos kitos sandorių šalys, kurias Eurosistemos centriniai bankai naudoja savo eurais išreikštų investicinių portfelių investavimui. |
| --- | --- |

b)

visos kitos sandorių šalys, kurias Eurosistemos centriniai bankai naudoja savo eurais išreikštų investicinių portfelių investavimui.

8 straipsnis

Skaidrumas

1.   Eurosistema kas savaitę skelbia vertybinių popierių, laikomų pagal VSVPPP, suvestinę balansinę vertę savo konsoliduotos savaitinės finansinės ataskaitos komentare.

2.   Eurosistema kas mėnesį skelbia: i) mėnesio grynuosius pirkimus ir bendrus grynuosius pirkimus ir ii) jos laikomų VSVPPP vertybinių popierių vidutinį svertinį likusį terminą pagal emitento rezidavimo vietą, iš kitų emitentų išskirdama tarptautines organizacijas ir daugiašalius plėtros bankus.

3.   Pagal VSVPPP laikomų vertybinių popierių balansinė vertė kas savaitę skelbiama ECB interneto svetainėje, atvirosios rinkos operacijų skiltyje.

9 straipsnis

Vertybinių popierių skolinimas

Siekdama užtikrinti VSVPPP efektyvumą, Eurosistema sudaro galimybę pagal VSVPPP nupirktus vertybinius popierius skolinti, įskaitant atpirkimo sandorius.

10 straipsnis

Panaikinimas

1.   Sprendimas (ES) 2015/774 (ECB/2015/10) panaikinamas.

2.   Nuorodos į panaikintą sprendimą laikomos nuorodomis į šį sprendimą.

11 straipsnis

Baigiamoji nuostata

Šis sprendimas įsigalioja ketvirtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Priimta Frankfurte prie Maino 2020 m. vasario 3 d.

ECB Pirmininkė

Christine LAGARDE

---

(1)  
  2015 m. kovo 4 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2015/774 dėl viešojo sektoriaus vertybinių popierių pirkimo antrinėse rinkose programos (ECB/2015/10) (OL L 121, 2015 5 14, p. 20).

1

(2)  Žr. priedą.

2

(3)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

3

(4)  
  2014 m. gruodžio 19 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2015/510 dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemos įgyvendinimo (ECB/2014/60) (OL L 91, 2015 4 2, p. 3).

4

(5)  
  2014 m. liepos 9 d. Gairės ECB/2014/31 dėl papildomų laikinų priemonių, susijusių su Eurosistemos refinansavimo operacijomis ir įkaito tinkamumu, ir kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2007/9 (OL L 240, 2014 8 13, p. 28).

5

---

PRIEDAS

Panaikintas sprendimas

ir vėlesnių jo dalinių pakeitimų sąrašas

2015 m. kovo 4 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2015/774 dėl viešojo sektoriaus vertybinių popierių pirkimo antrinėse rinkose programos (ECB/2015/10) (OL L 121, 2015 5 14, p. 20)

2015 m. lapkričio 5 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2015/2101, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2015/774 dėl viešojo sektoriaus vertybinių popierių pirkimo antrinėse rinkose programos (ECB/2015/33) (OL L 303, 2015 11 20, p. 106)

2015 m. gruodžio 16 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2015/2464, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2015/774 dėl viešojo sektoriaus vertybinių popierių pirkimo antrinėse rinkose programos (ECB/2015/48) (OL L 344, 2015 12 30, p. 1)

2016 m. balandžio 18 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2016/702, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2015/774 dėl viešojo sektoriaus vertybinių popierių pirkimo antrinėse rinkose programos (ECB/2016/8) (OL L 121, 2016 5 11, p. 24)

2017 m. sausio 11 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2015/100, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2015/774 dėl viešojo sektoriaus vertybinių popierių pirkimo antrinėse rinkose programos (ECB/2017/1) (OL L 16, 2017 1 20, p. 51)

---