# Euroopa Liidu L 99/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 99 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik31. märts 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 99

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik31. märts 2020

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/459, 30. märts 2020, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/460, 30. märts 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) | 5 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/461 30. märts 2020 millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002, et anda finantsabi liikmesriikidele ja liiduga ühinemisläbirääkimisi pidavatele riikidele, keda ulatuslik rahvatervise hädaolukord tõsiselt mõjutab | 9 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/459, 30. märts 2020, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta (
  1
  )

1

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/460, 30. märts 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus)

5

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/461 30. märts 2020 millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002, et anda finantsabi liikmesriikidele ja liiduga ühinemisläbirääkimisi pidavatele riikidele, keda ulatuslik rahvatervise hädaolukord tõsiselt mõjutab

9

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2020/462, 20. veebruar 2020, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) moodustatud assotsiatsieerimiskomitees seoses teabevahetusega, mille abil hinnatakse kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse eespool nimetatud lepingut) mõju | 13 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2020/462, 20. veebruar 2020, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) moodustatud assotsiatsieerimiskomitees seoses teabevahetusega, mille abil hinnatakse kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse eespool nimetatud lepingut) mõju

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 31.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 99/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2020/459,

30. märts 2020,

millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega,

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | COVID‐19 puhang on tekitanud olukorra, kus lennuliikluse maht on nõudluse järsu languse ning liikmesriikide ja kolmandate riikide poolt haiguspuhangu piiramiseks võetud otsemeetmete tõttu märkimisväärselt kahanenud. Hiina Rahvavabariigi ja Hiina Rahvavabariigi Hongkongi erihalduspiirkonna puhul andsid haiguspuhangu tagajärjed end lennuettevõtjatele tunda juba 2020. aasta jaanuaris; alates 1. märtsist 2020 halvenes olukord veelgi ning tõenäoliselt mõjutab viiruse levik vähemalt kaht sõiduplaani perioodi, nimelt 2019/2020. aasta talve- ja 2020. aasta suvehooaja sõiduplaani perioode. |
| --- | --- |

(1)

COVID‐19 puhang on tekitanud olukorra, kus lennuliikluse maht on nõudluse järsu languse ning liikmesriikide ja kolmandate riikide poolt haiguspuhangu piiramiseks võetud otsemeetmete tõttu märkimisväärselt kahanenud. Hiina Rahvavabariigi ja Hiina Rahvavabariigi Hongkongi erihalduspiirkonna puhul andsid haiguspuhangu tagajärjed end lennuettevõtjatele tunda juba 2020. aasta jaanuaris; alates 1. märtsist 2020 halvenes olukord veelgi ning tõenäoliselt mõjutab viiruse levik vähemalt kaht sõiduplaani perioodi, nimelt 2019/2020. aasta talve- ja 2020. aasta suvehooaja sõiduplaani perioode.

| (2) | Kuna lennuettevõtja olukorda kontrollida ei saa, on sellest tingitud lennuteenuste vabatahtlik või kohustuslik tühistamine lennuettevõtja poolt vajalik või õiguspärane reaktsioon tekkinud olukorrale. Vabatahtlikud tühistamised aitavad eelkõige kaitsta lennuettevõtjate finantsolukorda ja vältida selliste tühjade või peaaegu tühjade lendude negatiivset keskkonnamõju, mida käitatakse vaid selleks, et lennuettevõtja säilitaks teenindusajad, mille alusel ta lende käitab. |
| --- | --- |

(2)

Kuna lennuettevõtja olukorda kontrollida ei saa, on sellest tingitud lennuteenuste vabatahtlik või kohustuslik tühistamine lennuettevõtja poolt vajalik või õiguspärane reaktsioon tekkinud olukorrale. Vabatahtlikud tühistamised aitavad eelkõige kaitsta lennuettevõtjate finantsolukorda ja vältida selliste tühjade või peaaegu tühjade lendude negatiivset keskkonnamõju, mida käitatakse vaid selleks, et lennuettevõtja säilitaks teenindusajad, mille alusel ta lende käitab.

| (3) | Ühtse Euroopa taeva lennuliiklusvõrgu haldusasutusena tegutseva Eurocontroli avaldatud andmete kohaselt vähenes Euroopa piirkonna lennuliiklus 2020. aasta märtsi esimesel poolel eelmise aastaga võrreldes ligikaudu 10 %. Lennuettevõtjate sõnul on broneeringute arv järsult langenud ja nad on haiguspuhangu tõttu sunnitud tühistama suure hulga 2019/2020. aasta talvehooaja ja 2020. aasta suvehooaja sõiduplaani perioodiks kavandatud lende. |
| --- | --- |

(3)

Ühtse Euroopa taeva lennuliiklusvõrgu haldusasutusena tegutseva Eurocontroli avaldatud andmete kohaselt vähenes Euroopa piirkonna lennuliiklus 2020. aasta märtsi esimesel poolel eelmise aastaga võrreldes ligikaudu 10 %. Lennuettevõtjate sõnul on broneeringute arv järsult langenud ja nad on haiguspuhangu tõttu sunnitud tühistama suure hulga 2019/2020. aasta talvehooaja ja 2020. aasta suvehooaja sõiduplaani perioodiks kavandatud lende.

| (4) | Vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 95/93 (2) artikli 8 lõikele 2 koostoimes nimetatud määruse artikli 10 lõikega 2 võib lennuettevõtja, kes ei ole sõiduplaani perioodi jooksul suutnud koordineeritud lennujaamas talle antud teenindusaegade sarjast kasutada vähemalt 80 %, kaotada varem omandatud õigused samadele teenindusaegadele. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 95/93 (2) artikli 8 lõikele 2 koostoimes nimetatud määruse artikli 10 lõikega 2 võib lennuettevõtja, kes ei ole sõiduplaani perioodi jooksul suutnud koordineeritud lennujaamas talle antud teenindusaegade sarjast kasutada vähemalt 80 %, kaotada varem omandatud õigused samadele teenindusaegadele.

| (5) | Vastavalt määruse (EMÜ) nr 95/93 artikli 10 lõikele 4 võivad teenindusaegade koordinaatorid jätta varem omandatud õiguste arvutamisel arvesse võtmata lennujaamade teenindusaegade kasutamata jätmise ajavahemikel, mil lennuettevõtja ei saa kavandatud lennuteenuseid osutada näiteks lennujaamade sulgemise tõttu. Siiski ei ole selles artiklis käsitletud selliseid olukordi nagu COVID‐19 puhang. Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 95/93 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EMÜ) nr 95/93 artikli 10 lõikele 4 võivad teenindusaegade koordinaatorid jätta varem omandatud õiguste arvutamisel arvesse võtmata lennujaamade teenindusaegade kasutamata jätmise ajavahemikel, mil lennuettevõtja ei saa kavandatud lennuteenuseid osutada näiteks lennujaamade sulgemise tõttu. Siiski ei ole selles artiklis käsitletud selliseid olukordi nagu COVID‐19 puhang. Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 95/93 vastavalt muuta.

| (6) | Teadaolevate broneeringute arvu ja epidemioloogilisi prognoose silmas pidades võib praegu põhjendatult eeldada, et ajavahemikul 1. märtsist 2020 kuni kõige varem 24. oktoobrini 2020 tühistatakse COVID‐19 puhangu tõttu suur hulk broneeringuid. Kõnealuseks ajavahemikuks antud teenindusaegade kasutamata jätmine ei tohiks viia selleni, et lennuettevõtjad kaotaksid oma varem omandatud õigused, mis neile tavaolukorras oleks ette nähtud. Seepärast on vaja kindlaks määrata tingimused, mille täitmise korral tuleks kasutamata jäänud teenindusaegu järgmisel asjaomasel hooajal käsitada kasutatud teenindusaegadena. |
| --- | --- |

(6)

Teadaolevate broneeringute arvu ja epidemioloogilisi prognoose silmas pidades võib praegu põhjendatult eeldada, et ajavahemikul 1. märtsist 2020 kuni kõige varem 24. oktoobrini 2020 tühistatakse COVID‐19 puhangu tõttu suur hulk broneeringuid. Kõnealuseks ajavahemikuks antud teenindusaegade kasutamata jätmine ei tohiks viia selleni, et lennuettevõtjad kaotaksid oma varem omandatud õigused, mis neile tavaolukorras oleks ette nähtud. Seepärast on vaja kindlaks määrata tingimused, mille täitmise korral tuleks kasutamata jäänud teenindusaegu järgmisel asjaomasel hooajal käsitada kasutatud teenindusaegadena.

| (7) | Lennuoperatsioone koordineerivate lennujaamade teenindusajad on väärtuslik majanduslik ressurss. Vaatamata lennuliikluse mahu üldisele vähenemisele ei tohiks lennuteenuste tühistamine takistada lennujaama teenindusaegade kasutamist teiste lennuettevõtjate poolt, kel võib olla soov kasutada neid ajutiselt, ilma et see mõjutaks eelnevalt antud õiguste arvestamist. Seega kui lennuettevõtja, kellele teenindusajad anti, neid ei kasuta, peaks ta asjaomased teenindusajad viivitamata tagastama koordinaatorile. |
| --- | --- |

(7)

Lennuoperatsioone koordineerivate lennujaamade teenindusajad on väärtuslik majanduslik ressurss. Vaatamata lennuliikluse mahu üldisele vähenemisele ei tohiks lennuteenuste tühistamine takistada lennujaama teenindusaegade kasutamist teiste lennuettevõtjate poolt, kel võib olla soov kasutada neid ajutiselt, ilma et see mõjutaks eelnevalt antud õiguste arvestamist. Seega kui lennuettevõtja, kellele teenindusajad anti, neid ei kasuta, peaks ta asjaomased teenindusajad viivitamata tagastama koordinaatorile.

| (8) | COVID‐19 puhangu edasist arengut ja selle mõju lennuettevõtjatele on raske prognoosida. Komisjon peaks pidevalt analüüsima COVID‐19 mõju lennutranspordisektorile ning liidul peaks olema võimalik pikendada põhjendamatu viivituseta ajavahemikku, mille jooksul käesoleva määrusega ette nähtud meetmeid kohaldatakse, kui ebasoodsad tingimused püsivad. |
| --- | --- |

(8)

COVID‐19 puhangu edasist arengut ja selle mõju lennuettevõtjatele on raske prognoosida. Komisjon peaks pidevalt analüüsima COVID‐19 mõju lennutranspordisektorile ning liidul peaks olema võimalik pikendada põhjendamatu viivituseta ajavahemikku, mille jooksul käesoleva määrusega ette nähtud meetmeid kohaldatakse, kui ebasoodsad tingimused püsivad.

| (9) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt kasutamata teenindusaegade lugemist COVID‐19 puhangu tõttu kasutatud teenindusaegadeks, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda väljapakutud meetme ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(9)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt kasutamata teenindusaegade lugemist COVID‐19 puhangu tõttu kasutatud teenindusaegadeks, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda väljapakutud meetme ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (10) | Selleks et pikendada käesolevas määruses sätestatud meetmete kehtivust, kui see on vajalik ja põhjendatud, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesolevas määruses sätestatud meetmete kohaldamisaja pikendamiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (3) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et pikendada käesolevas määruses sätestatud meetmete kehtivust, kui see on vajalik ja põhjendatud, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesolevas määruses sätestatud meetmete kohaldamisaja pikendamiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (3) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (11) | Pidades silmas COVID‐19 puhangust põhjustatud erandlikest asjaoludest tulenevat kiireloomulisust, peeti asjakohaseks teha erand Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4 osutatud kaheksa nädala pikkusest tähtajast. |
| --- | --- |

(11)

Pidades silmas COVID‐19 puhangust põhjustatud erandlikest asjaoludest tulenevat kiireloomulisust, peeti asjakohaseks teha erand Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4 osutatud kaheksa nädala pikkusest tähtajast.

| (12) | Käesolev määrus peaks jõustuma võimalikult kiiresti, järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(12)

Käesolev määrus peaks jõustuma võimalikult kiiresti, järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EMÜ) nr 95/93 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 10a asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 10a


  1.   Artikli 8 lõike 2 ja artikli 10 lõike 2 kohaldamisel käsitavad koordinaatorid ajavahemikuks 1. märtsist 2020 kuni 24. oktoobrini 2020 antud teenindusaegu selle lennuettevõtja poolt kasutatud teenindusaegadena, kellele need algselt anti.


  2.   Artikli 8 lõike 2 ja artikli 10 lõike 2 kohaldamisel käsitavad koordinaatorid ajavahemikuks 23. jaanuarist 2020 kuni 29. veebruarini 2020 antud teenindusaegu selle lennuettevõtja poolt kasutatud teenindusaegadena, kellele need algselt anti, kui tegemist on lennuteenuste osutamisega liidu lennujaamade ja Hiina Rahvavabariigi või Hiina Rahvavabariigi Hongkongi erihalduspiirkonna lennujaamade vahel.


  3.   Selliste teenindusaegade suhtes, mille kuupäev on hilisem kui 8. aprill 2020, kohaldatakse lõiget 1 üksnes juhul, kui asjaomased kasutamata teenindusajad on koordinaatorile teistele lennuettevõtjatele ümberjaotamiseks kättesaadavaks tehtud.


  4.   Kui komisjon leiab Eurocontroli avaldatud andmetele tuginedes, et lennuliikluse maht on eelmise aasta vastava perioodiga võrreldes vähenemas ja väheneb tõenäoliselt ka edaspidi, ning leiab parimatele kättesaadavatele teaduslikele andmetele tuginedes samuti, et selline olukord tuleneb COVID‐19 puhangu mõjust, võtab komisjon kooskõlas artikliga 12a vastu delegeeritud õigusaktid, et vastavalt muuta lõikes 1 sätestatud ajavahemikku.


  5.   Komisjon jälgib pidevalt olukorda, võttes arvesse lõikes 4 sätestatud kriteeriume. Komisjon esitab talle kättesaadava teabe põhjal asjakohase kokkuvõtva aruande 15. septembriks 2020 Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Vajaduse korral võtab komisjon võimalikult kiiresti vastu lõikes 4 sätestatud delegeeritud õigusakti.


  6.   Kui see on COVID‐19 puhangu pikaajalise mõju tõttu liidu lennutranspordisektorile tungiva kiireloomulisuse tõttu vajalik, kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktidele artiklis 12b sätestatud menetlust.“ |
| --- | --- |

1)

Artikkel 10a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10a

1.   Artikli 8 lõike 2 ja artikli 10 lõike 2 kohaldamisel käsitavad koordinaatorid ajavahemikuks 1. märtsist 2020 kuni 24. oktoobrini 2020 antud teenindusaegu selle lennuettevõtja poolt kasutatud teenindusaegadena, kellele need algselt anti.

2.   Artikli 8 lõike 2 ja artikli 10 lõike 2 kohaldamisel käsitavad koordinaatorid ajavahemikuks 23. jaanuarist 2020 kuni 29. veebruarini 2020 antud teenindusaegu selle lennuettevõtja poolt kasutatud teenindusaegadena, kellele need algselt anti, kui tegemist on lennuteenuste osutamisega liidu lennujaamade ja Hiina Rahvavabariigi või Hiina Rahvavabariigi Hongkongi erihalduspiirkonna lennujaamade vahel.

3.   Selliste teenindusaegade suhtes, mille kuupäev on hilisem kui 8. aprill 2020, kohaldatakse lõiget 1 üksnes juhul, kui asjaomased kasutamata teenindusajad on koordinaatorile teistele lennuettevõtjatele ümberjaotamiseks kättesaadavaks tehtud.

4.   Kui komisjon leiab Eurocontroli avaldatud andmetele tuginedes, et lennuliikluse maht on eelmise aasta vastava perioodiga võrreldes vähenemas ja väheneb tõenäoliselt ka edaspidi, ning leiab parimatele kättesaadavatele teaduslikele andmetele tuginedes samuti, et selline olukord tuleneb COVID‐19 puhangu mõjust, võtab komisjon kooskõlas artikliga 12a vastu delegeeritud õigusaktid, et vastavalt muuta lõikes 1 sätestatud ajavahemikku.

5.   Komisjon jälgib pidevalt olukorda, võttes arvesse lõikes 4 sätestatud kriteeriume. Komisjon esitab talle kättesaadava teabe põhjal asjakohase kokkuvõtva aruande 15. septembriks 2020 Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Vajaduse korral võtab komisjon võimalikult kiiresti vastu lõikes 4 sätestatud delegeeritud õigusakti.

6.   Kui see on COVID‐19 puhangu pikaajalise mõju tõttu liidu lennutranspordisektorile tungiva kiireloomulisuse tõttu vajalik, kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktidele artiklis 12b sätestatud menetlust.“

| 2) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 12a


  Delegeeritud volituste rakendamine


  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.


  2.   Artiklis 10a osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kuni 2. aprillini 2021.


  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 10a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.


  4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.


  5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.


  6.   Artikli 10a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.



  Artikkel 12b

  Kiirmenetlus


  1.   Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse seni, kuni selle suhtes ei esitata vastuväidet kooskõlas lõikega 2. Delegeeritud õigusakti teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist.


  2.   Nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid artikli 12a lõikes 6 osutatud korras. Sellisel juhul tunnistab komisjon pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide, õigusakti viivitamata kehtetuks.“ |
| --- | --- |

2)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 12a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklis 10a osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kuni 2. aprillini 2021.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 10a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 10a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 12b

Kiirmenetlus

1.   Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse seni, kuni selle suhtes ei esitata vastuväidet kooskõlas lõikega 2. Delegeeritud õigusakti teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist.

2.   Nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid artikli 12a lõikes 6 osutatud korras. Sellisel juhul tunnistab komisjon pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide, õigusakti viivitamata kehtetuks.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. märts 2020

Euroopa Parlamendi nimel

president

D. M. SASSOLI

Nõukogu nimel

eesistuja

G. GRLIĆ

---

(1)  Euroopa Parlamendi 26. märtsi 2020. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta (EÜT L 14, 22.1.1993, lk 1).

2

(3)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

3

---

| 31.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 99/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 99/5

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2020/460,

30. märts 2020,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 ning artikleid 177 ja 178,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega,

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriike on COVID-19 puhangu tagajärjed mõjutanud enneolematul viisil. Praegune rahvatervise kriis pärsib liikmesriikide majanduskasvu, mis omakorda süvendab tõsist likviidsete vahendite nappust, sest vajadus avaliku sektori investeeringute järele nii liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse kui ka muudesse majandussektoritesse on suurenenud järsult ja märkimisväärselt. See on tekitanud erandliku olukorra, mille lahendamiseks on vaja võtta erimeetmeid. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriike on COVID-19 puhangu tagajärjed mõjutanud enneolematul viisil. Praegune rahvatervise kriis pärsib liikmesriikide majanduskasvu, mis omakorda süvendab tõsist likviidsete vahendite nappust, sest vajadus avaliku sektori investeeringute järele nii liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse kui ka muudesse majandussektoritesse on suurenenud järsult ja märkimisväärselt. See on tekitanud erandliku olukorra, mille lahendamiseks on vaja võtta erimeetmeid.

| (2) | Väga oluline on, et likviidsuse ja riigi vahendite nappus liikmesriikides ei takistaks Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF), Euroopa Sotsiaalfondist (ESF) ja Ühtekuuluvusfondist (Ühtekuuluvusfond) (ühiselt „fondid“) ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist (EMKF) rahastatavate programmide raames tehtavaid investeeringuid, mida on vaja COVID-19 puhanguga võitlemiseks. |
| --- | --- |

(2)

Väga oluline on, et likviidsuse ja riigi vahendite nappus liikmesriikides ei takistaks Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF), Euroopa Sotsiaalfondist (ESF) ja Ühtekuuluvusfondist (Ühtekuuluvusfond) (ühiselt „fondid“) ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist (EMKF) rahastatavate programmide raames tehtavaid investeeringuid, mida on vaja COVID-19 puhanguga võitlemiseks.

| (3) | Rahvatervise kriisi mõjule reageerimiseks peaks ERF toetama käibekapitali rahastamist väikestes ja keskmise suurusega ettevõtjates (VKE), kes vajavad seda ajutise meetmena tõhusaks reageerimiseks rahvatervise kriisile. |
| --- | --- |

(3)

Rahvatervise kriisi mõjule reageerimiseks peaks ERF toetama käibekapitali rahastamist väikestes ja keskmise suurusega ettevõtjates (VKE), kes vajavad seda ajutise meetmena tõhusaks reageerimiseks rahvatervise kriisile.

| (4) | Rahvatervise kriisi mõjule reageerimiseks peaks ERFi investeerimisprioriteet edendada teadusuuringuid, tehnoloogiaarendusi ja innovatsiooni hõlmama investeeringuid toodetesse ja teenustesse, mis on vajalikud, et tugevdada tervishoiuteenuste puhul kriisile reageerimise suutlikkust. |
| --- | --- |

(4)

Rahvatervise kriisi mõjule reageerimiseks peaks ERFi investeerimisprioriteet edendada teadusuuringuid, tehnoloogiaarendusi ja innovatsiooni hõlmama investeeringuid toodetesse ja teenustesse, mis on vajalikud, et tugevdada tervishoiuteenuste puhul kriisile reageerimise suutlikkust.

| (5) | Suurema paindlikkuse tagamiseks COVID-19 puhanguga toimetulekuks tuleks liikmesriikidele anda programmi rakendamisel suurem paindlikkus ning ette näha rakenduskavade muutmise lihtsustatud menetlus, mis ei nõua komisjoni otsust. Täpsustada tuleks teavet, mis tuleb selliste muudatuste kohta komisjonile esitada. |
| --- | --- |

(5)

Suurema paindlikkuse tagamiseks COVID-19 puhanguga toimetulekuks tuleks liikmesriikidele anda programmi rakendamisel suurem paindlikkus ning ette näha rakenduskavade muutmise lihtsustatud menetlus, mis ei nõua komisjoni otsust. Täpsustada tuleks teavet, mis tuleb selliste muudatuste kohta komisjonile esitada.

| (6) | Rahvatervise kriisi mõjule reageerimiseks tuleks fondidest rahastatavate finantsvahenditega toetada käibekapitali rahastamist VKEdes, kes vajavad seda ajutise meetmena tõhusaks reageerimiseks rahvatervise kriisile. |
| --- | --- |

(6)

Rahvatervise kriisi mõjule reageerimiseks tuleks fondidest rahastatavate finantsvahenditega toetada käibekapitali rahastamist VKEdes, kes vajavad seda ajutise meetmena tõhusaks reageerimiseks rahvatervise kriisile.

| (7) | Selleks et rahvatervise kriisi mõjule viivitamata reageerida, peaksid kriisidele reageerimise suutlikkuse suurendamise meetmete kulud olema rahastamiskõlblikud alates 1. veebruarist 2020. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et rahvatervise kriisi mõjule viivitamata reageerida, peaksid kriisidele reageerimise suutlikkuse suurendamise meetmete kulud olema rahastamiskõlblikud alates 1. veebruarist 2020.

| (8) | Et tagada liikmesriikidele piisavad rahalised vahendid vajalike investeeringute tegemiseks viivitamata, on asjakohane, et komisjon ei väljastaks sissenõudekorraldusi liikmesriikidelt 2020. aastal esitatud raamatupidamise aastaaruannete alusel sissenõutavate summade kohta. Liikmesriigid peaksid kasutama sissenõudmata summasid, et kiirendada COVID-19 puhanguga seotud investeeringuid, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (2) ja fondispetsiifiliste reeglite kohaselt rahastamiskõlblikud. |
| --- | --- |

(8)

Et tagada liikmesriikidele piisavad rahalised vahendid vajalike investeeringute tegemiseks viivitamata, on asjakohane, et komisjon ei väljastaks sissenõudekorraldusi liikmesriikidelt 2020. aastal esitatud raamatupidamise aastaaruannete alusel sissenõutavate summade kohta. Liikmesriigid peaksid kasutama sissenõudmata summasid, et kiirendada COVID-19 puhanguga seotud investeeringuid, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (2) ja fondispetsiifiliste reeglite kohaselt rahastamiskõlblikud.

| (9) | 2020. aastal sissenõudmata summad tuleks tasaarvestada või sisse nõuda programmide lõpetamisel. |
| --- | --- |

(9)

2020. aastal sissenõudmata summad tuleks tasaarvestada või sisse nõuda programmide lõpetamisel.

| (10) | Rahvatervise kriisi mõjudele reageerimiseks peaks EMKF toetama ühisfonde ja varude kindlustamist, et kaitsta rahvatervise kriisist mõjutatud kalurite ja vesiviljelustootjate sissetulekut. |
| --- | --- |

(10)

Rahvatervise kriisi mõjudele reageerimiseks peaks EMKF toetama ühisfonde ja varude kindlustamist, et kaitsta rahvatervise kriisist mõjutatud kalurite ja vesiviljelustootjate sissetulekut.

| (11) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on rahvatervise kriisi mõjudele reageerimine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda pakutud meetmete ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(11)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on rahvatervise kriisi mõjudele reageerimine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda pakutud meetmete ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (12) | Võttes arvesse vajamineva toetuse kiireloomulisust, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(12)

Võttes arvesse vajamineva toetuse kiireloomulisust, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (13) | Võttes arvesse COVID-19 puhangut ning sellega seotud rahvatervise kriisi mõjudega tegelemise pakilisust on asjakohane teha erand kaheksa nädala pikkusest tähtajast, millele on osutatud ELi lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4. |
| --- | --- |

(13)

Võttes arvesse COVID-19 puhangut ning sellega seotud rahvatervise kriisi mõjudega tegelemise pakilisust on asjakohane teha erand kaheksa nädala pikkusest tähtajast, millele on osutatud ELi lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4.

| (14) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1301/2013, (3) (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 (4) tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(14)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1301/2013, (3) (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 (4) tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 1301/2013 muudatused

Määrust (EL) nr 1301/2013 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 3 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

  „Lisaks võib ERF toetada käibekapitali rahastamist VKEdes, kes vajavad seda ajutise meetmena tõhusaks reageerimiseks rahvatervise kriisile.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 3 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Lisaks võib ERF toetada käibekapitali rahastamist VKEdes, kes vajavad seda ajutise meetmena tõhusaks reageerimiseks rahvatervise kriisile.“

| 2) | Artikli 5 punkti 1 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | teadus- ja uuendustegevusse suunatud ärialaste investeeringute soodustamine, ettevõtete, teadus- ja arenduskeskuste ning kõrgharidussektori vaheliste sidemete ja sünergiate arendamine, eelkõige investeeringute edendamine, mis on suunatud toodete ja teenuste arendamisse, tehnosiirdesse, sotsiaalsesse innovatsiooni, ökoinnovatsiooni, avalike teenuste alaste rakendustesse, nõudluse stimuleerimisse, võrgustike ja klastrite loomisse ja avatud innovatsiooni soodustamisse läbi aruka spetsialiseerumise, ning tehnoloogiliste ja rakenduslike teadusuuringute, katseliinide, toodete varaste valideerimismeetmete, arenenud tootmisvõimsuste suutlikkusse ja esimese toodangu toetamine, eelkõige võtmetehnoloogiate ning üldotstarbeliste tehnoloogiate levitamise valdkonnas, aga ka selliste investeeringute edendamine, mis on vajalikud tervishoiuteenuste kriisidele reageerimise suutlikkuse suurendamiseks;“. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 5 punkti 1 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

teadus- ja uuendustegevusse suunatud ärialaste investeeringute soodustamine, ettevõtete, teadus- ja arenduskeskuste ning kõrgharidussektori vaheliste sidemete ja sünergiate arendamine, eelkõige investeeringute edendamine, mis on suunatud toodete ja teenuste arendamisse, tehnosiirdesse, sotsiaalsesse innovatsiooni, ökoinnovatsiooni, avalike teenuste alaste rakendustesse, nõudluse stimuleerimisse, võrgustike ja klastrite loomisse ja avatud innovatsiooni soodustamisse läbi aruka spetsialiseerumise, ning tehnoloogiliste ja rakenduslike teadusuuringute, katseliinide, toodete varaste valideerimismeetmete, arenenud tootmisvõimsuste suutlikkusse ja esimese toodangu toetamine, eelkõige võtmetehnoloogiate ning üldotstarbeliste tehnoloogiate levitamise valdkonnas, aga ka selliste investeeringute edendamine, mis on vajalikud tervishoiuteenuste kriisidele reageerimise suutlikkuse suurendamiseks;“.

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 1303/2013 muudatused

Määrust (EL) nr 1303/2013 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 30 lisatakse järgmine lõige:

  „5.   Erandina lõigetest 1 ja 2 võib liikmesriik ERFist, Ühtekuuluvusfondist ja ESFist toetatavate programmide puhul paigutada programmitöö perioodil kuni 8 % prioriteedile alates 1. veebruarist 2020 eraldatud summast ja kuni 4 % programmi eelarvest ümber sama fondi sama programmi muu prioriteedi alla.
  Sellised ümberpaigutused ei mõjuta varasemaid aastaid. Neid ei käsitata olulisena ja nende tegemiseks ei ole vaja komisjoni otsust programmi muutmise kohta. Siiski peavad need vastama kõigile regulatiivsetele nõuetele ja seirekomisjon peab need eelnevalt heaks kiitma. Liikmesriik edastab muudetud finantstabelid komisjonile.“ |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 30 lisatakse järgmine lõige:

„5.   Erandina lõigetest 1 ja 2 võib liikmesriik ERFist, Ühtekuuluvusfondist ja ESFist toetatavate programmide puhul paigutada programmitöö perioodil kuni 8 % prioriteedile alates 1. veebruarist 2020 eraldatud summast ja kuni 4 % programmi eelarvest ümber sama fondi sama programmi muu prioriteedi alla.

Sellised ümberpaigutused ei mõjuta varasemaid aastaid. Neid ei käsitata olulisena ja nende tegemiseks ei ole vaja komisjoni otsust programmi muutmise kohta. Siiski peavad need vastama kõigile regulatiivsetele nõuetele ja seirekomisjon peab need eelnevalt heaks kiitma. Liikmesriik edastab muudetud finantstabelid komisjonile.“

| 2) | Artikli 37 lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:

  „Rahastamisvahenditest võib toetada ka käibekapitali rahastamist VKEdes, kes vajavad seda ajutise meetmena tõhusaks reageerimiseks rahvatervise kriisile.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 37 lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:

„Rahastamisvahenditest võib toetada ka käibekapitali rahastamist VKEdes, kes vajavad seda ajutise meetmena tõhusaks reageerimiseks rahvatervise kriisile.“

| 3) | Artikli 65 lõikele 10 lisatakse järgmine lõik:

  „Erandina lõikest 9 on COVID‐19 puhanguga seotud kriisile reageerimise suutlikkuse tõstmise meetmete kulud rahastamiskõlblikud alates 1. veebruarist 2020.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 65 lõikele 10 lisatakse järgmine lõik:

„Erandina lõikest 9 on COVID‐19 puhanguga seotud kriisile reageerimise suutlikkuse tõstmise meetmete kulud rahastamiskõlblikud alates 1. veebruarist 2020.“

| 4) | Artikli 96 lõige 10 asendatakse järgmisega:

  „10.   Ilma et see piiraks artikli 30 lõike 5 kohaldamist, võtab komisjon rakendusaktidega vastu otsuse, millega kiidab heaks kõik käesoleva artikli kohased rakenduskava elemendid (sealhulgas kõik selles tulevikus tehtavad muudatused), välja arvatud lõike 2 esimese lõigu punkti b alapunkti vi, punkti c alapunkti v ja punkti e, lõigete 4 ja 5, lõike 6 punktide a ja c ning lõike 7 kohased elemendid, mille osas vastutus jääb liikmesriikidele.“ |
| --- | --- |

4)

Artikli 96 lõige 10 asendatakse järgmisega:

„10.   Ilma et see piiraks artikli 30 lõike 5 kohaldamist, võtab komisjon rakendusaktidega vastu otsuse, millega kiidab heaks kõik käesoleva artikli kohased rakenduskava elemendid (sealhulgas kõik selles tulevikus tehtavad muudatused), välja arvatud lõike 2 esimese lõigu punkti b alapunkti vi, punkti c alapunkti v ja punkti e, lõigete 4 ja 5, lõike 6 punktide a ja c ning lõike 7 kohased elemendid, mille osas vastutus jääb liikmesriikidele.“

| 5) | Artikli 139 lõikele 7 lisatakse järgmised lõigud:

  „Erandina esimesest lõigust ei esita komisjon liikmesriigile sissenõudekorraldust 2020. aastal esitatud raamatupidamise aastaaruannete alusel sissenõutavate summade kohta. Sissenõudmata summasid kasutatakse COVID-19 puhanguga seotud ning käesoleva määruse ja fondispetsiifiliste reeglite kohaselt rahastamiskõlblike investeeringute kiirendamiseks.
  Sissenõudmata summad tasaarvestatakse või nõutakse sisse programmi lõpetamisel.“ |
| --- | --- |

5)

Artikli 139 lõikele 7 lisatakse järgmised lõigud:

„Erandina esimesest lõigust ei esita komisjon liikmesriigile sissenõudekorraldust 2020. aastal esitatud raamatupidamise aastaaruannete alusel sissenõutavate summade kohta. Sissenõudmata summasid kasutatakse COVID-19 puhanguga seotud ning käesoleva määruse ja fondispetsiifiliste reeglite kohaselt rahastamiskõlblike investeeringute kiirendamiseks.

Sissenõudmata summad tasaarvestatakse või nõutakse sisse programmi lõpetamisel.“

Artikkel 3

Määruse (EL) nr 508/2014 muudatused

Määrust (EL) nr 508/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 35 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:

  “Ühisfondid rahvatervise kriisi, ebasoodsate ilmastikutingimuste ja keskkonnajuhtumite jaoks”; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 35 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

“Ühisfondid rahvatervise kriisi, ebasoodsate ilmastikutingimuste ja keskkonnajuhtumite jaoks”;

| b) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   EMKF võib toetada ühisfonde, millest kaluritele makstakse rahalisi hüvitisi rahvatervise kriisist, ebasoodsatest ilmastikutingimustest või keskkonnajuhtumitest ja püügitegevuse käigus toimunud mereõnnetuse puhul kalurite või kalalaevade päästmiskuludest tingitud majandusliku kahju eest.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   EMKF võib toetada ühisfonde, millest kaluritele makstakse rahalisi hüvitisi rahvatervise kriisist, ebasoodsatest ilmastikutingimustest või keskkonnajuhtumitest ja püügitegevuse käigus toimunud mereõnnetuse puhul kalurite või kalalaevade päästmiskuludest tingitud majandusliku kahju eest.“;

| c) | lõiked 5 ja 6 asendatakse järgmisega:

  „5.   Liikmesriigid määravad kindlaks ühisfondide loomise ja haldamise korra, eelkõige kaluritele hüvitiste maksmise ja kalurite toetuskõlblikkuse reeglid lõikes 1 osutatud rahvatervise kriisi, ebasoodsate ilmastikutingimuste, keskkonnajuhtumite või mereõnnetuste puhul, ning samuti kõnealuste reeglite täitmise haldamise ja seire korra. Liikmesriigid tagavad, et fondireeglites nähakse ette karistused kaluritepoolse hooletuse eest.


  6.   Lõikes 1 osutatud rahvatervise kriisi, ebasoodsate ilmastikutingimuste, keskkonnajuhtumite või mereõnnetuste esinemine peab olema ametlikult kinnitatud liikmesriigi pädeva asutuse poolt.“; |
| --- | --- |

c)

lõiked 5 ja 6 asendatakse järgmisega:

„5.   Liikmesriigid määravad kindlaks ühisfondide loomise ja haldamise korra, eelkõige kaluritele hüvitiste maksmise ja kalurite toetuskõlblikkuse reeglid lõikes 1 osutatud rahvatervise kriisi, ebasoodsate ilmastikutingimuste, keskkonnajuhtumite või mereõnnetuste puhul, ning samuti kõnealuste reeglite täitmise haldamise ja seire korra. Liikmesriigid tagavad, et fondireeglites nähakse ette karistused kaluritepoolse hooletuse eest.

6.   Lõikes 1 osutatud rahvatervise kriisi, ebasoodsate ilmastikutingimuste, keskkonnajuhtumite või mereõnnetuste esinemine peab olema ametlikult kinnitatud liikmesriigi pädeva asutuse poolt.“;

| d) | lõige 8 asendatakse järgmisega:

  „8.   Lõikes 1 osutatud rahalist toetust antakse üksnes siis, kui rahvatervise kriisist, ebasoodsatest ilmastikutingimustest, keskkonnajuhtumist või mereõnnetusest tingitud kahju on üle 30 % ettevõtte aastakäibest, arvutatuna ettevõtte eelneva kolme kalendriaasta keskmise käibe alusel.“ |
| --- | --- |

d)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Lõikes 1 osutatud rahalist toetust antakse üksnes siis, kui rahvatervise kriisist, ebasoodsatest ilmastikutingimustest, keskkonnajuhtumist või mereõnnetusest tingitud kahju on üle 30 % ettevõtte aastakäibest, arvutatuna ettevõtte eelneva kolme kalendriaasta keskmise käibe alusel.“

| 2) | Artikli 57 lõikele 1 lisatakse järgmine punkt:






  „e) | rahvatervise kriis.“ |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 57 lõikele 1 lisatakse järgmine punkt:

„e)

rahvatervise kriis.“

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. märts 2020

Euroopa Parlamendi nimel

president

D. M. SASSOLI

Nõukogu nimel

eesistuja

G.
  GRLIĆ RADMAN

---

(1)  Euroopa Parlamendi 26. märtsi 2020. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1301/2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).

4

---

| 31.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 99/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 99/9

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2020/461

30. märts 2020

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002, et anda finantsabi liikmesriikidele ja liiduga ühinemisläbirääkimisi pidavatele riikidele, keda ulatuslik rahvatervise hädaolukord tõsiselt mõjutab

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 175 kolmandat lõiku ja artikli 212 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega,

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu Solidaarsusfond („fond“) loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 2012/2002 (2). Fond loodi selleks, et anda liikmesriikidele katastroofijärgset rahalist toetust ja väljendada üleeuroopalist solidaarsust hädaolukorras. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu Solidaarsusfond („fond“) loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 2012/2002 (2). Fond loodi selleks, et anda liikmesriikidele katastroofijärgset rahalist toetust ja väljendada üleeuroopalist solidaarsust hädaolukorras.

| (2) | Ulatusliku rahvatervise hädaolukorra korral peaks liit näitama üles solidaarsust liikmesriikide ja nende elanikkonnaga, andes rahalist abi, et aidata hädaolukorrast mõjutatud elanikkonda, aidata kaasa normaalsete elutingimuste kiirele taastamisele sellest mõjutatud piirkondades ning ohjeldada nakkushaiguste levikut. |
| --- | --- |

(2)

Ulatusliku rahvatervise hädaolukorra korral peaks liit näitama üles solidaarsust liikmesriikide ja nende elanikkonnaga, andes rahalist abi, et aidata hädaolukorrast mõjutatud elanikkonda, aidata kaasa normaalsete elutingimuste kiirele taastamisele sellest mõjutatud piirkondades ning ohjeldada nakkushaiguste levikut.

| (3) | Liit peaks ulatusliku rahvatervise hädaolukorra korral näitama üles solidaarsust ka riikidega, kes peavad läbirääkimisi liiduga ühinemise üle. |
| --- | --- |

(3)

Liit peaks ulatusliku rahvatervise hädaolukorra korral näitama üles solidaarsust ka riikidega, kes peavad läbirääkimisi liiduga ühinemise üle.

| (4) | Ulatuslik kriisiolukord võib tuleneda rahvatervise hädaolukorrast, eelkõige ametlikult väljakuulutatud viirusepandeemiast. Fond võimaldab liidul aidata mobiliseerida inimeste esmavajadusi katvaid hädaabiteenistusi ning aidata kaasa kahjustatud põhitaristu kiirele taastamisele, et taaselustada majandustegevust katastroofipiirkondades. Kõnealuse fondi tegevus on praegu siiski piiratud looduskatastroofidega, mis põhjustavad füüsilist kahju, ega hõlma bioloogilistest ohtudest tingitud katastroofe. Tuleks kehtestada sätted, mis võimaldaksid liidul sekkuda ulatusliku rahvatervise hädaolukorra korral. |
| --- | --- |

(4)

Ulatuslik kriisiolukord võib tuleneda rahvatervise hädaolukorrast, eelkõige ametlikult väljakuulutatud viirusepandeemiast. Fond võimaldab liidul aidata mobiliseerida inimeste esmavajadusi katvaid hädaabiteenistusi ning aidata kaasa kahjustatud põhitaristu kiirele taastamisele, et taaselustada majandustegevust katastroofipiirkondades. Kõnealuse fondi tegevus on praegu siiski piiratud looduskatastroofidega, mis põhjustavad füüsilist kahju, ega hõlma bioloogilistest ohtudest tingitud katastroofe. Tuleks kehtestada sätted, mis võimaldaksid liidul sekkuda ulatusliku rahvatervise hädaolukorra korral.

| (5) | Meetme eesmärk on täiendada asjaomaste riikide tehtavaid jõupingutusi sellistel juhtudel, kui kriisiolukorra tagajärjed on niivõrd tõsised, et riigid ei suuda lahendada seda olukorda üksnes oma vahenditega. Kuna liikmesriigid üksi ei saa täiel määral seda eesmärki täita, küll aga on see meetmete ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatav liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(5)

Meetme eesmärk on täiendada asjaomaste riikide tehtavaid jõupingutusi sellistel juhtudel, kui kriisiolukorra tagajärjed on niivõrd tõsised, et riigid ei suuda lahendada seda olukorda üksnes oma vahenditega. Kuna liikmesriigid üksi ei saa täiel määral seda eesmärki täita, küll aga on see meetmete ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatav liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (6) | Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega peaksid käesoleva määruse kohaselt võetavad meetmed piirduma ulatusliku rahvatervise hädaolukorraga. Hädaolukord tuleks määratleda vastavalt sellele reageerimiseks vajalikele riiklikele kulutustele. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega peaksid käesoleva määruse kohaselt võetavad meetmed piirduma ulatusliku rahvatervise hädaolukorraga. Hädaolukord tuleks määratleda vastavalt sellele reageerimiseks vajalikele riiklikele kulutustele.

| (7) | Liidu abi peaks asjaomaste riikide jõupingutusi täiendama ning seda tuleks kasutada riiklike kulutuste selle osa katmiseks, mis on ette nähtud kõige tähtsamateks hädaolukorrast tingitud erakorralisteks meetmeteks. |
| --- | --- |

(7)

Liidu abi peaks asjaomaste riikide jõupingutusi täiendama ning seda tuleks kasutada riiklike kulutuste selle osa katmiseks, mis on ette nähtud kõige tähtsamateks hädaolukorrast tingitud erakorralisteks meetmeteks.

| (8) | Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt tuleks liidu abi anda üksnes kahju kannatanud riigi taotluse alusel. Komisjon peaks tagama, et riikide esitatud taotlusi käsitletakse õiglaselt. |
| --- | --- |

(8)

Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt tuleks liidu abi anda üksnes kahju kannatanud riigi taotluse alusel. Komisjon peaks tagama, et riikide esitatud taotlusi käsitletakse õiglaselt.

| (9) | Komisjonil peaks olema võimalik teha kiireid otsuseid konkreetsete rahaliste vahendite määramise kohta ja neid vahendeid viivitamata kasutada. Seetõttu tuleks ettemakseid käsitlevaid sätteid täiendada ja suurendada ettemaksemäära. |
| --- | --- |

(9)

Komisjonil peaks olema võimalik teha kiireid otsuseid konkreetsete rahaliste vahendite määramise kohta ja neid vahendeid viivitamata kasutada. Seetõttu tuleks ettemakseid käsitlevaid sätteid täiendada ja suurendada ettemaksemäära.

| (10) | Käesolev määrus peaks jõustuma kiiremas korras järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev määrus peaks jõustuma kiiremas korras järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (11) | Võttes arvesse COVID-19 puhangut ning sellega seotud rahvatervise kriisi mõjudega tegelemise pakilisust, on asjakohane teha erand kaheksa nädala pikkusest tähtajast, millele on osutatud ELi lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4. |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse COVID-19 puhangut ning sellega seotud rahvatervise kriisi mõjudega tegelemise pakilisust, on asjakohane teha erand kaheksa nädala pikkusest tähtajast, millele on osutatud ELi lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4.

| (12) | Määrust (EÜ) nr 2012/2002 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(12)

Määrust (EÜ) nr 2012/2002 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 2012/2002 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 2

  1.   Liikmesriigi või liiduga ühinemisläbirääkimisi pidava riigi („abikõlblik riik“) taotluse korral võib fondi vahendid kasutusele võtta juhul, kui kõnealuse abikõlbliku riigi territooriumil või kõnealuse abikõlbliku riigi ühes või mitmes piirkonnas on elutingimused, inimeste tervis, looduskeskkond või majandus tõsiselt mõjutatud:






  a) | suure või piirkondliku looduskatastroofi tagajärjel, mis on toimunud sama abikõlbliku riigi või abikõlbliku naaberriigi territooriumil, või |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

1.   Liikmesriigi või liiduga ühinemisläbirääkimisi pidava riigi („abikõlblik riik“) taotluse korral võib fondi vahendid kasutusele võtta juhul, kui kõnealuse abikõlbliku riigi territooriumil või kõnealuse abikõlbliku riigi ühes või mitmes piirkonnas on elutingimused, inimeste tervis, looduskeskkond või majandus tõsiselt mõjutatud:

a)

suure või piirkondliku looduskatastroofi tagajärjel, mis on toimunud sama abikõlbliku riigi või abikõlbliku naaberriigi territooriumil, või

| b) | ulatusliku rahvatervise hädaolukorra tagajärjel, mis on toimunud sama abikõlbliku riigi territooriumil. |
| --- | --- |

b)

ulatusliku rahvatervise hädaolukorra tagajärjel, mis on toimunud sama abikõlbliku riigi territooriumil.

Otsest kahju, mis on looduskatastroofi otsene tagajärg, käsitatakse kõnealuse looduskatastroofi põhjustatud kahju osana.

2.   Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab „suur looduskatastroof“ looduskatastroofi, mis põhjustab abikõlblikus riigis otsest kahju, mis ületab 2011. aasta hindade järgi 3 000 000 000 eurot või on suurem kui 0,6 % kõnealuse riigi kogurahvatulust.

2a.   Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab „ulatuslik rahvatervise hädaolukord“ abikõlblikus riigis bioloogilist päritolu eluohtlikku või muul viisil tõsist terviseohtu, mis mõjutab tõsiselt inimeste tervist ja nõuab edasise leviku piiramiseks jõuliste meetmete võtmist, ja mille tulemuseks on hädaolukorras reageerimise meetmete võtmise tõttu abikõlblikule riigile tekkiv avaliku sektori finantskoormus, mis on hinnanguliselt üle 1 500 000 000 euro 2011. aasta hindades või suurem kui 0,3 % tema kogurahvatulust.

3.   Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab „piirkondlik looduskatastroof“ looduskatastroofi, mis põhjustab abikõlbliku riigi NUTS 2. tasandi piirkonnas otsest kahju, mis on suurem kui 1,5 % kõnealuse piirkonna sisemajanduse koguproduktist (SKP).

Erandina esimeses lõigus sätestatust, kui asjaomane piirkond, kus looduskatastroof aset leidis, on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 tähenduses äärepoolseim piirkond, tähendab „piirkondlik looduskatastroof“ looduskatastroofi, mis põhjustab otsest kahju, mis on suurem kui 1 % kõnealuse piirkonna SKPst.

Kui looduskatastroof on seotud mitme NUTS 2. tasandi piirkonnaga, kohaldatakse künnist kõnealuste piirkondade keskmise SKP suhtes, mis on kaalutud vastavalt kogukahju osale igas piirkonnas.

4.   Fondi vahendeid võib samuti kasutusele võtta abikõlbliku riigi looduskatastroofi korral, mis on suur looduskatastroof ka naabruses paikneva abikõlbliku riigi jaoks.

5.   Käesoleva artikli kohaldamisel kasutatakse Eurostati ühtlustatud statistilisi andmeid.“

| 2) | Artikli 3 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „1.   Abi antakse fondist rahalise toetuse vormis. Iga abikõlbliku katastroofi või hädaolukorra puhul määratakse abikõlblikule riigile ühekordne rahaline toetus.


  2.   Fondi eesmärk on toetada asjaomaste riikide jõupingutusi ning katta osa nende avaliku sektori kulutustest, et aidata abikõlblikul riigil olenevalt abikõlbliku katastroofi või hädaolukorra liigist võtta järgmisi hädaolukorras ja päästeoperatsioonides esmatähtsaid meetmeid:






  a) | taastada energeetika, veevarustuse ja heitvee, telekommunikatsiooni, transpordi, tervise ja hariduse valdkonna infrastruktuuri ja seadmete töökord; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 3 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Abi antakse fondist rahalise toetuse vormis. Iga abikõlbliku katastroofi või hädaolukorra puhul määratakse abikõlblikule riigile ühekordne rahaline toetus.

2.   Fondi eesmärk on toetada asjaomaste riikide jõupingutusi ning katta osa nende avaliku sektori kulutustest, et aidata abikõlblikul riigil olenevalt abikõlbliku katastroofi või hädaolukorra liigist võtta järgmisi hädaolukorras ja päästeoperatsioonides esmatähtsaid meetmeid:

a)

taastada energeetika, veevarustuse ja heitvee, telekommunikatsiooni, transpordi, tervise ja hariduse valdkonna infrastruktuuri ja seadmete töökord;

| b) | korraldada asjaomase elanikkonna vajadusi rahuldav ajutine majutus ja päästeteenistuste rahastamine; |
| --- | --- |

b)

korraldada asjaomase elanikkonna vajadusi rahuldav ajutine majutus ja päästeteenistuste rahastamine;

| c) | kindlustada kaitseinfrastruktuurid ja -meetmed kultuuripärandi kaitseks; |
| --- | --- |

c)

kindlustada kaitseinfrastruktuurid ja -meetmed kultuuripärandi kaitseks;

| d) | puhastada katastroofipiirkonnad, sealhulgas looduslikud alad, järgides asjakohasel juhul ökosüsteemipõhiseid lähenemisviise, ning taastada viivitamata kahjustatud looduslikud alad, et vältida pinnase erosiooni vahetut mõju; |
| --- | --- |

d)

puhastada katastroofipiirkonnad, sealhulgas looduslikud alad, järgides asjakohasel juhul ökosüsteemipõhiseid lähenemisviise, ning taastada viivitamata kahjustatud looduslikud alad, et vältida pinnase erosiooni vahetut mõju;

| e) | anda ulatuslikust rahvatervise hädaolukorrast mõjutatud elanikkonnale kiiresti abi, sealhulgas arstiabi, ja kaitsta elanikkonda selle ohu eest, samuti võtta meetmeid, mis hõlmavad haiguste leviku ennetamist, seiret või tõrjet, rahvatervist ohustavate tõsiste riskide vastu võitlemist või sellise mõju leevendamist, mida need riskid rahvatervisele avaldavad. |
| --- | --- |

e)

anda ulatuslikust rahvatervise hädaolukorrast mõjutatud elanikkonnale kiiresti abi, sealhulgas arstiabi, ja kaitsta elanikkonda selle ohu eest, samuti võtta meetmeid, mis hõlmavad haiguste leviku ennetamist, seiret või tõrjet, rahvatervist ohustavate tõsiste riskide vastu võitlemist või sellise mõju leevendamist, mida need riskid rahvatervisele avaldavad.

Esimese lõigu punkti a kohaldamisel tähendab „töökorra taastamine“ infrastruktuuri ja seadmete looduskatastroofieelse olukorra ennistamist. Kui see ei ole õiguslikult võimalik või majanduslikult põhjendatud või kui abisaajariik otsustab kahjustatud infrastruktuuri või seadmed mujale viia või parandada nende funktsionaalsust, et suurendada nende suutlikkust tulevastele looduskatastroofidele vastu pidada, võib fondist rahastada taastamiskulusid ainult nende esialgse olukorra taastamiseks vajalike hinnanguliste kulude ulatuses.

Teises lõigus osutatud kulusid ületavaid kulusid rahastab abisaajariik oma rahalistest vahenditest või võimaluse korral muudest liidu rahalistest vahenditest.

Esimese lõigu punkti b kohaldamisel tähendab „ajutine majutus“ majutamist, mis kestab seni, kuni asjaomane elanikkond saab pärast parandus- ja taastustööde lõppu pöörduda tagasi oma kodudesse.“

| 3) | Artikli 4a lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Ettemakse summa ei ületa 25 % eeldatavast finantstoetuse summast ega ole mingil juhul suurem kui 100 000 000 eurot. Kui rahalise toetuse lõplik suurus on kindlaks määratud, võtab komisjon arvesse ettemakse summat enne rahalise toetuse lõppmakse tegemist. Komisjon nõuab sisse alusetult tehtud ettemaksed.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 4a lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Ettemakse summa ei ületa 25 % eeldatavast finantstoetuse summast ega ole mingil juhul suurem kui 100 000 000 eurot. Kui rahalise toetuse lõplik suurus on kindlaks määratud, võtab komisjon arvesse ettemakse summat enne rahalise toetuse lõppmakse tegemist. Komisjon nõuab sisse alusetult tehtud ettemaksed.“

| 4) | Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Abisaajariik esitab hiljemalt kuus kuud pärast 18 kuu möödumist lõikes 1 osutatud kuupäevast fondi rahalise toetuse rakendamise aruande koos selgitusega kulutuste põhjendatuse kohta ning näitab ära asjaomaste meetmete rahastamiseks muudest allikatest saadud summad, nende hulgas kindlustusmaksed ja hüvitised kolmandatelt isikutelt.
  Rakendamisaruandes täpsustatakse sõltuvalt abikõlbliku katastroofi või hädaolukorra olemusest:






  a) | ennetusabinõud, mis abisaajariik on võtnud või kavandanud, et edaspidiseid kahjusid piirata ja hoida ära (niivõrd kui see on võimalik) samalaadsete looduskatastroofide või rahvatervise hädaolukordade kordumine, sealhulgas kirjeldatakse sel eesmärgil Euroopa struktuurifondide ja investeerimisfondide kasutamist; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Abisaajariik esitab hiljemalt kuus kuud pärast 18 kuu möödumist lõikes 1 osutatud kuupäevast fondi rahalise toetuse rakendamise aruande koos selgitusega kulutuste põhjendatuse kohta ning näitab ära asjaomaste meetmete rahastamiseks muudest allikatest saadud summad, nende hulgas kindlustusmaksed ja hüvitised kolmandatelt isikutelt.

Rakendamisaruandes täpsustatakse sõltuvalt abikõlbliku katastroofi või hädaolukorra olemusest:

a)

ennetusabinõud, mis abisaajariik on võtnud või kavandanud, et edaspidiseid kahjusid piirata ja hoida ära (niivõrd kui see on võimalik) samalaadsete looduskatastroofide või rahvatervise hädaolukordade kordumine, sealhulgas kirjeldatakse sel eesmärgil Euroopa struktuurifondide ja investeerimisfondide kasutamist;

| b) | katastroofiriski ennetamist ja ohjamist käsitlevate asjakohaste liidu õigusaktide rakendamise seis; |
| --- | --- |

b)

katastroofiriski ennetamist ja ohjamist käsitlevate asjakohaste liidu õigusaktide rakendamise seis;

| c) | katastroofist või hädaolukorrast saadud kogemused ja meetmed, mis on võetud või kavandatud selleks, et tagada keskkonnakaitse ning vastupanuvõime kliimamuutustele, looduskatastroofidele ja rahvatervise hädaolukordadele, ning |
| --- | --- |

c)

katastroofist või hädaolukorrast saadud kogemused ja meetmed, mis on võetud või kavandatud selleks, et tagada keskkonnakaitse ning vastupanuvõime kliimamuutustele, looduskatastroofidele ja rahvatervise hädaolukordadele, ning

| d) | muu asjakohane teave võetud ennetus- ja leevendusmeetmete kohta seoses looduskatastroofi või rahvatervise hädaolukorra laadiga. |
| --- | --- |

d)

muu asjakohane teave võetud ennetus- ja leevendusmeetmete kohta seoses looduskatastroofi või rahvatervise hädaolukorra laadiga.

Rakendamisaruandele lisatakse sõltumatu auditeerimisasutuse arvamus, mis on koostatud rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandardite kohaselt ja milles märgitakse, kas kulutusi põhjendav selgitus annab tõese ja erapooletu ülevaate ning kas fondi rahaline toetus on seaduslik ja korrektne ning kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 59 lõikega 5 ja artikli 60 lõikega 5.

Esimeses lõigus osutatud menetluse lõppedes lõpetab komisjon fondist abi andmise.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. märts 2020

Euroopa Parlamendi nimel

president

D. M. SASSOLI

Nõukogu nimel

eesistuja

G. GRLIĆ RADMAN

---

(1)  Euroopa Parlamendi 26. märtsi 2020. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3).

2

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 31.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 99/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 99/13

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2020/462,

20. veebruar 2020,

Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) moodustatud assotsiatsieerimiskomitees seoses teabevahetusega, mille abil hinnatakse kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse eespool nimetatud lepingut) mõju

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 3 ja lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa – Vahemere piirkonna leping (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) (1) (edaspidi „assotsieerimisleping“) sõlmiti liidu nimel nõukogu ja komisjoni otsusega 2000/204/EÜ, ESTÜ (2) ning see jõustus 1. märtsil 2000. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa – Vahemere piirkonna leping (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) (1) (edaspidi „assotsieerimisleping“) sõlmiti liidu nimel nõukogu ja komisjoni otsusega 2000/204/EÜ, ESTÜ (2) ning see jõustus 1. märtsil 2000.

| (2) | Nõukogu kiitis otsusega (EL) 2019/217 (3) heaks Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse assotsieerimislepingu protokolle nr 1 ja nr 4) (4) (edaspidi „muutmisleping “) sõlmimise, et laiendada assotsieerimislepingus sätestatud tariifseid soodustusi Lääne-Saharast pärinevatele toodetele. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu kiitis otsusega (EL) 2019/217 (3) heaks Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse assotsieerimislepingu protokolle nr 1 ja nr 4) (4) (edaspidi „muutmisleping “) sõlmimise, et laiendada assotsieerimislepingus sätestatud tariifseid soodustusi Lääne-Saharast pärinevatele toodetele.

| (3) | Assotsieerimislepingu artikliga 81 luuakse assotsieerimiskomitee, mille ülesandeks on assotsieerimislepingu haldamine. Assotsieerimiskomitee on vastavalt assotsieerimislepingu artiklile 83 volitatud tegema otsuseid assotsieerimislepingu haldamise kohta ning assotsiatsieerimisnõukogu poolt temale delegeeritud valdkondades. |
| --- | --- |

(3)

Assotsieerimislepingu artikliga 81 luuakse assotsieerimiskomitee, mille ülesandeks on assotsieerimislepingu haldamine. Assotsieerimiskomitee on vastavalt assotsieerimislepingu artiklile 83 volitatud tegema otsuseid assotsieerimislepingu haldamise kohta ning assotsiatsieerimisnõukogu poolt temale delegeeritud valdkondades.

| (4) | Assotsieerimiskomitee peab hiljemalt kahe kuu jooksul pärast muutmislepingu jõustumist võtma vastu otsuse, mis käsitleb muutmislepingu mõju hindamise korda, keskendudes säästvale arengule avalduvale mõjule, mis puudutab eelkõige lepingust mõjutatud elanikkonnale kaasnevat kasu ja Lääne-Sahara loodusvarade kasutamist. |
| --- | --- |

(4)

Assotsieerimiskomitee peab hiljemalt kahe kuu jooksul pärast muutmislepingu jõustumist võtma vastu otsuse, mis käsitleb muutmislepingu mõju hindamise korda, keskendudes säästvale arengule avalduvale mõjule, mis puudutab eelkõige lepingust mõjutatud elanikkonnale kaasnevat kasu ja Lääne-Sahara loodusvarade kasutamist.

| (5) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel assotsieerimiskomitees võetav seisukoht, sest kavandatav otsus on liidu jaoks siduv. |
| --- | --- |

(5)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel assotsieerimiskomitees võetav seisukoht, sest kavandatav otsus on liidu jaoks siduv.

| (6) | Selleks et jälgida muutmislepingu mõju asjaomasele elanikkonnale ja asjaomase territooriumi loodusvarade kasutamisele, on muutmislepinguga sõnaselgelt ette nähtud asjakohane raamistik ja menetlus, et lepinguosalised saaksid korrapärase teabevahetuse abil hinnata lepingu mõju selle rakendamise ajal. Liit ja Maroko Kuningriik leppisid kokku teabe vahetamises vähemalt kord aastas assotsieerimiskomitee raames. Seega on asjakohane määrata kindlaks hindamise täpne kord, eesmärgiga see assotsieerimiskomitees vastu võtta. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et jälgida muutmislepingu mõju asjaomasele elanikkonnale ja asjaomase territooriumi loodusvarade kasutamisele, on muutmislepinguga sõnaselgelt ette nähtud asjakohane raamistik ja menetlus, et lepinguosalised saaksid korrapärase teabevahetuse abil hinnata lepingu mõju selle rakendamise ajal. Liit ja Maroko Kuningriik leppisid kokku teabe vahetamises vähemalt kord aastas assotsieerimiskomitee raames. Seega on asjakohane määrata kindlaks hindamise täpne kord, eesmärgiga see assotsieerimiskomitees vastu võtta.

| (7) | Teabevahetuse eesmärk vastab eesmärgile, mis seati 11. juuni 2018. aasta aruandes, mille koostasid komisjoni talitused koos Euroopa välisteenistusega ning mis käsitleb Lääne-Sahara toodete suhtes soodustariifide kohaldamise laiendamisest Lääne-Sahara elanikkonnale tekkivat kasu ja asjaomase elanikkonnaga peetud konsultatsioone. |
| --- | --- |

(7)

Teabevahetuse eesmärk vastab eesmärgile, mis seati 11. juuni 2018. aasta aruandes, mille koostasid komisjoni talitused koos Euroopa välisteenistusega ning mis käsitleb Lääne-Sahara toodete suhtes soodustariifide kohaldamise laiendamisest Lääne-Sahara elanikkonnale tekkivat kasu ja asjaomase elanikkonnaga peetud konsultatsioone.

| (8) | Mis puutub territooriumi majandusele avalduvasse mõjusse, käsitlevad seni kättesaadavad andmed peamiselt põllumajandust ja kalandust, kuid soodustused on seotud kõigi toodetega; seega võivad vahetatavad andmed muutuda vastavalt Lääne-Sahara tegevusele. Seejuures ei seondu teabevahetus üksnes majanduslike aspektidega (kasuga kitsamas tähenduses); see peab võimaldama ka laiemat hindamist, mis hõlmab näiteks säästvat arengut ja mõju loodusvarade kasutamisele. |
| --- | --- |

(8)

Mis puutub territooriumi majandusele avalduvasse mõjusse, käsitlevad seni kättesaadavad andmed peamiselt põllumajandust ja kalandust, kuid soodustused on seotud kõigi toodetega; seega võivad vahetatavad andmed muutuda vastavalt Lääne-Sahara tegevusele. Seejuures ei seondu teabevahetus üksnes majanduslike aspektidega (kasuga kitsamas tähenduses); see peab võimaldama ka laiemat hindamist, mis hõlmab näiteks säästvat arengut ja mõju loodusvarade kasutamisele.

| (9) | Ühtlasi on Maroko Kuningriik nõustunud looma Lääne-Saharast pärinevate toodete liitu eksportimist käsitlevate statistiliste andmete kogumiseks eraldi süsteemi; need andmed tehakse iga kuu kättesaadavaks komisjonile ja liikmesriikide tollidele. |
| --- | --- |

(9)

Ühtlasi on Maroko Kuningriik nõustunud looma Lääne-Saharast pärinevate toodete liitu eksportimist käsitlevate statistiliste andmete kogumiseks eraldi süsteemi; need andmed tehakse iga kuu kättesaadavaks komisjonile ja liikmesriikide tollidele.

| (10) | Maroko Kuningriik võib küsida liidult teavet teatavate Maroko Kuningriigile huvi pakkuvate spetsiifiliste toodete tootmise ja nendega kauplemise kohta, tuginedes olemasolevatele infosüsteemidele, |
| --- | --- |

(10)

Maroko Kuningriik võib küsida liidult teavet teatavate Maroko Kuningriigile huvi pakkuvate spetsiifiliste toodete tootmise ja nendega kauplemise kohta, tuginedes olemasolevatele infosüsteemidele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) artikliga 81 moodustatud ELi-Maroko Kuningriigi assotsieerimiskomitee istungil, põhineb käesolevale otsusele lisatud assotsieerimiskomitee otsuse eelnõul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 20. veebruar 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

B. DIVJAK

---

(1)  
  EÜT L 70, 18.3.2000, lk 2.

1

(2)  Nõukogu ja komisjoni 26. jaanuari 2000. aasta otsus 2000/204/EÜ, ESTÜ Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) sõlmimise kohta (EÜT L 70, 18.3.2000, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 28. jaanuari 2019. aasta otsus (EL) 2019/217 Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) protokolle nr 1 ja nr 4) sõlmimise kohta (ELT L 34, 6.2.2019, lk 1).

3

(4)  
  ELT L 34, 6.2.2019, lk 4.

4

---

EELNÕU:

ELi-MAROKO KUNINGRIIGI ASSOTSIEERIMISKOMITEE

OTSUS nr ../.....,

...,

mis käsitleb Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelist teabevahetust, et hinnata kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) protokolle nr 1 ja nr 4), mõju

ELi-MAROKO KUNINGRIIGI ASSOTSIEERIMISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna 26. veebruari 1996. aasta lepingut, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel, eriti selle artiklit 83,

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelist 25. oktoobri 2018. aasta kirjavahetuse vormis lepingut, millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) protokolle nr 1 ja nr 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) protokolle nr 1 ja nr 4 (edaspidi „kirjavahetuse vormis leping“), jõustus 19. juulil 2019. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) protokolle nr 1 ja nr 4 (edaspidi „kirjavahetuse vormis leping“), jõustus 19. juulil 2019.

| (2) | Sõlmitud kirjavahetuse vormis leping ei piira Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi seisukohti Lääne-Sahara staatuse kohta. |
| --- | --- |

(2)

Sõlmitud kirjavahetuse vormis leping ei piira Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi seisukohti Lääne-Sahara staatuse kohta.

| (3) | Kirjavahetuse vormis lepingu alusel kohaldatakse Lääne-Saharast pärinevate toodete suhtes, mida kontrollib Maroko Kuningriigi toll, samu kaubandussoodustusi, nagu need, mida Euroopa Liit annab Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) (edaspidi „assotsieerimisleping“) hõlmatud toodetele. |
| --- | --- |

(3)

Kirjavahetuse vormis lepingu alusel kohaldatakse Lääne-Saharast pärinevate toodete suhtes, mida kontrollib Maroko Kuningriigi toll, samu kaubandussoodustusi, nagu need, mida Euroopa Liit annab Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) (edaspidi „assotsieerimisleping“) hõlmatud toodetele.

| (4) | Partnerluse vaimus ja selleks, et lepinguosalistel oleks võimalik hinnata kirjavahetuse vormis lepingu mõju, eelkõige säästvale arengule, ning võttes arvesse, millist kasu saavad lepingust mõjutatud inimesed ja kuidas kasutatakse lepingust mõjutatud territooriumi loodusvarasid, on Euroopa Liit ja Maroko Kuningriik leppinud kokku teabe vahetamises assotsieerimiskomitee raames vähemalt kord aastas. |
| --- | --- |

(4)

Partnerluse vaimus ja selleks, et lepinguosalistel oleks võimalik hinnata kirjavahetuse vormis lepingu mõju, eelkõige säästvale arengule, ning võttes arvesse, millist kasu saavad lepingust mõjutatud inimesed ja kuidas kasutatakse lepingust mõjutatud territooriumi loodusvarasid, on Euroopa Liit ja Maroko Kuningriik leppinud kokku teabe vahetamises assotsieerimiskomitee raames vähemalt kord aastas.

| (5) | Kõnealuse hindamise korra võtab vastu assotsieerimiskomitee, |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse hindamise korra võtab vastu assotsieerimiskomitee,

VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Partnerluse vaimus ja selleks, et lepinguosalistel oleks võimalik hinnata kirjavahetuse vormis lepingu mõju selle rakendamise ajal säästva arengu seisukohast, on Euroopa Liit ja Maroko Kuningriik leppinud kokku vahetada assotsieerimiskomitee raames teavet igal aastal.

2.   Euroopa Liit ja Maroko Kuningriik vahetavad peamistes lepingust mõjutatud tegevusvaldkondades asjakohasteks peetavaid andmeid ning statistilist, majandusalast, sotsiaalset ja keskkonnaalast teavet, mis käsitleb eelkõige seda, millist kasu saavad kirjavahetuse vormis lepingust mõjutatud inimesed ja kuidas kasutatakse kirjavahetuse vormis lepingust mõjutatud territooriumi loodusvarasid. Asjakohane teave on loetletud käesoleva otsuse lisas.

Teabevahetus toimub kirjaliku teatise alusel, mis edastatakse hiljemalt iga aasta märtsi lõpus; teatise kohta võib esitada selgitusnõudeid ja täiendavaid küsimusi, mis piirduvad käesolevas otsuses kindlaks määratud valdkondadega. Vastused edastatakse hiljemalt iga aasta juuni lõpus.

3.   Lisaks leppisid lepinguosalised partnerluse vaimus ja selleks, et lepinguosalistel oleks võimalik hinnata kirjavahetuse vormis lepingu mõju, kokku selles, et Maroko Kuningriik võib küsida Euroopa Liidult teavet Maroko Kuningriigile erilist huvi pakkuvate spetsiifiliste toodete tootmise ja nendega kauplemise kohta, tuginedes olemasolevatele infosüsteemidele.

Selleks edastab Maroko Kuningriik oma taotluse Euroopa Liidule kirjalikult hiljemalt iga aasta märtsi lõpus; teatise kohta võib esitada selgitusnõudeid ja täiendavaid küsimusi. Vastused edastatakse hiljemalt iga aasta juuni lõpus.

4.   Lepinguosalised võtavad kõnealused teatised teatavaks assotsieerimiskomitee raames kord aastas.

5.   Assotsieerimiskomitee järeldusi sisaldava protokolli kiidavad lepinguosalised heaks istungile järgneva kuu jooksul.

Artikkel 2

Lisa on käesoleva otsuse lahutamatu osa.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

..., ... 2020

ELi-Maroko Kuningriigi assotsieerimiskomitee nimel

---

LISA

KIRJAVAHETUSE VORMIS LEPINGUS SÄTESTATUD TEABEVAHETUSE RAAMES ASJAKOHANE TEAVE

Vahetatav teave peab võimaldama ajakohastada komisjoni talituste ja Euroopa välisteenistuse 11. juuni 2018. aasta ühisaruannet (1). Teabevahetus peab seega hõlmama üksikasjalikku teavet, mis võimaldaks hinnata kirjavahetuse vormis lepingu mõju selle rakendamise ajal, sealhulas üldist teavet lepingust mõjutatud territooriumi ja elanikkonna kohta. Kõnealune teave on ette nähtud üksnes hindamiseks ja nimetatud aruande ajakohastamiseks komisjoni ja Euroopa välisteenistuse poolt. Asjakohane teave on üldjoontes järgmine.

| 1. | Maroko Kuningriigi esitatav teave






  a) | Üldine teave:






  - | sotsiaal-majanduslik ja keskkonna statistika |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Maroko Kuningriigi esitatav teave

a)

Üldine teave:

*

sotsiaal-majanduslik ja keskkonna statistika

| b) | Andmed peamiste ekspordivaldkondade kohta:






  - | tootmine toote liikide kaupa; |
| --- | --- | --- |

b)

Andmed peamiste ekspordivaldkondade kohta:

*

tootmine toote liikide kaupa;

| * | viljeldav pindala ning saakide maht; |
| --- | --- |

*

viljeldav pindala ning saakide maht;

| * | eksport Euroopa Liitu ning selle maht ja väärtus; |
| --- | --- |

*

eksport Euroopa Liitu ning selle maht ja väärtus;

| * | kirjavahetuse vormis lepinguga hõlmatud valdkondadega seotud kohalike majandustegevuses osalejate tegevus ja loodud töökohad; |
| --- | --- |

*

kirjavahetuse vormis lepinguga hõlmatud valdkondadega seotud kohalike majandustegevuses osalejate tegevus ja loodud töökohad;

| * | säästev ressursikasutus; |
| --- | --- |

*

säästev ressursikasutus;

| * | tootmisettevõtted. |
| --- | --- |

*

tootmisettevõtted.

| 2. | ELi esitatav teave
  Teave Maroko Kuningriiki eksporditud toodete kohta tollikoodi, mahu ja väärtuse kaupa ning andmete olemasolu korral teave eritoodete tootmise kohta. |
| --- | --- |

2.

ELi esitatav teave

Teave Maroko Kuningriiki eksporditud toodete kohta tollikoodi, mahu ja väärtuse kaupa ning andmete olemasolu korral teave eritoodete tootmise kohta.

| 3. | Muu asjakohane teave
  Vastavalt Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu juures asuva Maroko Kuningriigi esinduse 6. detsembri 2018. aasta kirjavahetusele loob Maroko Kuningriik kirjavahetuse teel muudetud assotsieerimislepinguga hõlmatud eksporti käsitleva teabe kogumise süsteemi, mis annab süstemaatiliselt ja korrapäraselt ning teeb iga kuu kättesaadavaks täpsed andmed, mis võimaldavad Euroopa Liidul saada läbipaistvat ja usaldusväärset teavet liitu suunatud ekspordi päritolu kohta piirkondade kaupa (2). Euroopa Komisjonil on vahetu juurdepääs neile andmetele, mida ta jagab Euroopa Liidu liikmesriikide tollidega.
  Maroko Kuningriik saab aga omalt poolt läbipaistvat ja usaldusväärset teavet Maroko Kuningriiki suunatud Euroopa Liidu ekspordi kohta. |
| --- | --- |

3.

Muu asjakohane teave

Vastavalt Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu juures asuva Maroko Kuningriigi esinduse 6. detsembri 2018. aasta kirjavahetusele loob Maroko Kuningriik kirjavahetuse teel muudetud assotsieerimislepinguga hõlmatud eksporti käsitleva teabe kogumise süsteemi, mis annab süstemaatiliselt ja korrapäraselt ning teeb iga kuu kättesaadavaks täpsed andmed, mis võimaldavad Euroopa Liidul saada läbipaistvat ja usaldusväärset teavet liitu suunatud ekspordi päritolu kohta piirkondade kaupa (2). Euroopa Komisjonil on vahetu juurdepääs neile andmetele, mida ta jagab Euroopa Liidu liikmesriikide tollidega.

Maroko Kuningriik saab aga omalt poolt läbipaistvat ja usaldusväärset teavet Maroko Kuningriiki suunatud Euroopa Liidu ekspordi kohta.

---

(1)  
  11. juuni 2018. aasta aruanne Lääne-Sahara toodete suhtes soodustariifide kohaldamise laiendamisest Lääne-Sahara elanikkonnale tekkiva kasu ja asjaomase elanikkonnaga peetud konsultatsioonide kohta (SWD(2018) 346 final).

(2)  NB: süsteem on kasutusel alates 1. oktoobrist 2019.

---