# Jurnalul Oficial L 13/2020

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 13 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6317 ianuarie 2020 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 13

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6317 ianuarie 2020

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Ucraina de modificare a preferințelor comerciale pentru carnea de pasăre și preparatele din carne de pasăre prevăzute de Acordul de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Ucraina, pe de altă parte | 1 |
| | * | Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Nepalului privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene | 2 |
| | * | Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Noua Zeelandă privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene | 3 |
| | * | Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Republica Islamică Pakistan privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene | 4 |
| | * | Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Republica Panama privind unele aspecte ale serviciilor aeriene | 5 |
| | * | Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Republica Paraguay cu privire la anumite aspecte ale serviciilor aeriene | 6 |
| | * | Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Republicii Singapore privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene | 7 |
| | * | Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka referitor la anumite aspecte ale serviciilor aeriene | 8 |
| | * | Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Emiratele Arabe Unite privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene | 9 |
| | * | Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Uniunea Economică și Monetară Vest-Africană privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene | 10 |
| | * | Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Ucraina privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene | 11 |
| | * | Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Guvernul Republicii Socialiste Vietnam privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene | 12 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de Punere în Aplicare (UE) 2020/37 al Comisiei din 16 ianuarie 2020 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1210/2003 al Consiliului privind anumite restricții specifice în relațiile economice și financiare cu Irak | 13 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/38 al Comisiei din 16 ianuarie 2020 de stabilire a cerințelor operaționale tehnice pentru înregistrarea, formatarea și transmiterea de informații în temeiul Regulamentului (UE) 2017/2403 al Parlamentului European și al Consiliului privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe | 15 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/39 al Comisiei din 16 ianuarie 2020 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de peroxosulfați (persulfați) originari din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului | 18 |
| | | ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | * | Decizia nr. 2/2019 a Comitetului pentru transporturi terestre Comunitate/Elveția din 13 decembrie 2019 privind dispozițiile tranzitorii pentru menținerea fluidității traficului feroviar între Uniunea Europeană și Elveția [2020/40] | 43 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Ucraina de modificare a preferințelor comerciale pentru carnea de pasăre și preparatele din carne de pasăre prevăzute de Acordul de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Ucraina, pe de altă parte

1

*

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Nepalului privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

2

*

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Noua Zeelandă privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

3

*

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Republica Islamică Pakistan privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

4

*

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Republica Panama privind unele aspecte ale serviciilor aeriene

5

*

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Republica Paraguay cu privire la anumite aspecte ale serviciilor aeriene

6

*

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Republicii Singapore privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

7

*

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka referitor la anumite aspecte ale serviciilor aeriene

8

*

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Emiratele Arabe Unite privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

9

*

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Uniunea Economică și Monetară Vest-Africană privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

10

*

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Ucraina privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

11

*

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Guvernul Republicii Socialiste Vietnam privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

12

REGULAMENTE

*

Regulamentul de Punere în Aplicare (UE) 2020/37 al Comisiei din 16 ianuarie 2020 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1210/2003 al Consiliului privind anumite restricții specifice în relațiile economice și financiare cu Irak

13

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/38 al Comisiei din 16 ianuarie 2020 de stabilire a cerințelor operaționale tehnice pentru înregistrarea, formatarea și transmiterea de informații în temeiul Regulamentului (UE) 2017/2403 al Parlamentului European și al Consiliului privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe

15

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/39 al Comisiei din 16 ianuarie 2020 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de peroxosulfați (persulfați) originari din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

18

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

*

Decizia nr. 2/2019 a Comitetului pentru transporturi terestre Comunitate/Elveția din 13 decembrie 2019 privind dispozițiile tranzitorii pentru menținerea fluidității traficului feroviar între Uniunea Europeană și Elveția [2020/40]

43

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1776 al Comisiei din 9 octombrie 2019 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun ( JO L 280, 31.10.2019 ) | 58 |
| | * | Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1776 al Comisiei din 9 octombrie 2019 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun ( JO L 280, 31.10.2019 ) | 59 |
| | * | Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1776 al Comisiei din 9 octombrie 2019 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun ( JO L 280, 31.10.2019 ) | 60 |
| | * | Rectificare la Recomandarea (UE) 2019/1659 a Comisiei din 25 septembrie 2019 privind conținutul evaluării cuprinzătoare a potențialului de încălzire și răcire eficientă în conformitate cu articolul 14 din Directiva 2012/27/UE ( JO L 275, 28.10.2019 ) | 61 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1776 al Comisiei din 9 octombrie 2019 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun ( JO L 280, 31.10.2019 )

( JO L 280, 31.10.2019 )

58

*

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1776 al Comisiei din 9 octombrie 2019 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun ( JO L 280, 31.10.2019 )

( JO L 280, 31.10.2019 )

59

*

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1776 al Comisiei din 9 octombrie 2019 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun ( JO L 280, 31.10.2019 )

( JO L 280, 31.10.2019 )

60

*

Rectificare la Recomandarea (UE) 2019/1659 a Comisiei din 25 septembrie 2019 privind conținutul evaluării cuprinzătoare a potențialului de încălzire și răcire eficientă în conformitate cu articolul 14 din Directiva 2012/27/UE ( JO L 275, 28.10.2019 )

( JO L 275, 28.10.2019 )

61

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 17.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 13/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 13/1

---

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Ucraina de modificare a preferințelor comerciale pentru carnea de pasăre și preparatele din carne de pasăre prevăzute de Acordul de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Ucraina, pe de altă parte

Acordul sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Ucraina de modificare a preferințelor comerciale pentru carnea de pasăre și preparatele din carne de pasăre prevăzute de Acordul de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Ucraina, pe de altă parte, semnat la Kiev la 30 iulie 2019
   (1), intră în vigoare la 1 februarie 2020, astfel cum este prevăzut în respectivul acord sub forma unui schimb de scrisori, întrucât ultima notificare din partea părților a fost primită la 9 ianuarie 2020.

1

---

(1)  
  JO L 206, 6.8.2019, p. 3.

1

---

| 17.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 13/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 13/2

---

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Nepalului privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

Acordul dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Nepalului privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene, semnat la Bruxelles la 23 ianuarie 2009, a intrat în vigoare la 25 iunie 2015, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din acord, întrucât ultima notificare a fost depusă la 25 iunie 2015.

---

| 17.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 13/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 13/3

---

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Noua Zeelandă privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

Acordul dintre Comunitatea Europeană și Noua Zeelandă privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene, semnat la Bruxelles la 21 iunie 2006, a intrat în vigoare la 25 octombrie 2007, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din acord, întrucât ultima notificare a fost depusă la 25 octombrie 2007.

---

| 17.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 13/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 13/4

---

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Republica Islamică Pakistan privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

Acordul dintre Comunitatea Europeană și Republica Islamică Pakistan privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene, semnat la Bruxelles la 24 februarie 2009, a intrat în vigoare la 5 mai 2015, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din acord, întrucât ultima notificare a fost depusă la 5 mai 2015.

---

| 17.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 13/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 13/5

---

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Republica Panama privind unele aspecte ale serviciilor aeriene

Acordul dintre Comunitatea Europeană și Republica Panama privind unele aspecte ale serviciilor aeriene, semnat în Panamá la 1 octombrie 2007, a intrat în vigoare la 3 martie 2009, în conformitate cu articolul 9 din acord, întrucât ultima notificare a fost depusă la 3 martie 2009.

---

| 17.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 13/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 13/6

---

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Republica Paraguay cu privire la anumite aspecte ale serviciilor aeriene

Acordul dintre Comunitatea Europeană și Republica Paraguay cu privire la anumite aspecte ale serviciilor aeriene, semnat la Bruxelles la 22 februarie 2007, a intrat în vigoare la 14 decembrie 2012, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din acord, întrucât ultima notificare a fost depusă la 14 decembrie 2012.

---

| 17.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 13/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 13/7

---

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Republicii Singapore privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

Acordul dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Republicii Singapore privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene, semnat la Luxemburg la 9 iunie 2006, a intrat în vigoare la 30 septembrie 2016, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din acord, întrucât ultima notificare a fost depusă la 30 septembrie 2016.

---

| 17.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 13/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 13/8

---

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka referitor la anumite aspecte ale serviciilor aeriene

Acordul dintre Uniunea Europeană și Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka referitor la anumite aspecte ale serviciilor aeriene, semnat la Bruxelles la 27 septembrie 2012, a intrat în vigoare la 4 martie 2013, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din acord, întrucât ultima notificare a fost depusă la 4 martie 2013.

---

| 17.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 13/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 13/9

---

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Emiratele Arabe Unite privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

Acordul dintre Comunitatea Europeană și Emiratele Arabe Unite privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene, semnat la Bruxelles la 30 noiembrie 2007, a intrat în vigoare la 22 aprilie 2013, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din acord, întrucât ultima notificare a fost depusă la 22 aprilie 2013.

---

| 17.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 13/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 13/10

---

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Uniunea Economică și Monetară Vest-Africană privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

Acordul dintre Comunitatea Europeană și Uniunea Economică și Monetară Vest-Africană privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene, semnat la Bruxelles la 30 noiembrie 2009, a intrat în vigoare la 21 februarie 2011, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din acord, întrucât ultima notificare a fost depusă la 21 februarie 2011.

---

| 17.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 13/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 13/11

---

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Ucraina privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

Acordul dintre Comunitatea Europeană și Ucraina privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene, semnat la Kiev la 1 decembrie 2005, a intrat în vigoare la 13 octombrie 2006, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din acord, întrucât ultima notificare a fost depusă la 13 octombrie 2006.

---

| 17.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 13/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 13/12

---

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Guvernul Republicii Socialiste Vietnam privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene

Acordul dintre Uniunea Europeană și Guvernul Republicii Socialiste Vietnam privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene, semnat la Bruxelles la 4 octombrie 2010, a intrat în vigoare la 31 mai 2011, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din acord, întrucât ultima notificare a fost depusă la 31 mai 2011.

---

REGULAMENTE

| 17.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 13/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 13/13

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/37 AL COMISIEI

din 16 ianuarie 2020

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1210/2003 al Consiliului privind anumite restricții specifice în relațiile economice și financiare cu Irak

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1210/2003 al Consiliului din 7 iulie 2003 privind anumite restricții specifice în relațiile economice și financiare cu Irak și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2465/96 (1), în special articolul 11 litera (b),

întrucât:

| (1) | Anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1210/2003 cuprinde lista organismelor publice, a corporațiilor și a agențiilor, a persoanelor fizice și juridice, a organismelor și a entităților fostului guvern irakian care, în temeiul regulamentului menționat, fac obiectul înghețării fondurilor și a resurselor economice care se aflau în afara Irakului la data de 22 mai 2003. |
| --- | --- |

(1)

Anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1210/2003 cuprinde lista organismelor publice, a corporațiilor și a agențiilor, a persoanelor fizice și juridice, a organismelor și a entităților fostului guvern irakian care, în temeiul regulamentului menționat, fac obiectul înghețării fondurilor și a resurselor economice care se aflau în afara Irakului la data de 22 mai 2003.

| (2) | La 2 ianuarie 2020, Comitetul pentru sancțiuni al Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a hotărât să elimine cincisprezece mențiuni de pe lista persoanelor sau a entităților cărora ar trebui să li se aplice înghețarea fondurilor și a resurselor economice. |
| --- | --- |

(2)

La 2 ianuarie 2020, Comitetul pentru sancțiuni al Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a hotărât să elimine cincisprezece mențiuni de pe lista persoanelor sau a entităților cărora ar trebui să li se aplice înghețarea fondurilor și a resurselor economice.

| (3) | Prin urmare, anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1210/2003 ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1210/2003 ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1210/2003 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 ianuarie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 169, 8.7.2003, p. 6.

1

---

ANEXĂ

În anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1210/2003, se elimină următoarele mențiuni:

| „21. | BAGHDAD MUNICIPALITY. Adresă: Khulafa Street, Khulafa Square, Baghdad, Iraq.” |
| --- | --- |

„21.

| „24. | CHEMICAL, PETROCHEMICAL, MECHANICAL AND METALURICAL TRAINING CENTRE. Adresă: P.O. Box 274, Ashar, Basrah, Iraq.” |
| --- | --- |

„24.

| „31. | DIRECTORATE GENERAL OF MINOR PROJECTS AND RURAL ELECTRIFICATION. Adresă: P.O. Box 788, Al-Karradah Al-Sharkiya, Arasat Al-Hindiya no. 81, Building No. 137/327, Baghdad, Iraq.” |
| --- | --- |

„31.

| „32. | DIRECTORATE OF TRAINING CENTRE FOR IRON AND STEEL. Adresă: P.O. Box 421, Basrah Khor Al-Zubair, Basrah, Iraq.” |
| --- | --- |

„32.

| „77. | MECHANICAL TRAINING CENTRE/NASSIRIYA. Adresă: P.O. Box 65, Nassiriyah, Nassiriyah, Iraq.” |
| --- | --- |

„77.

| „144. | STATE ENTERPRISE FOR MECHANICAL INDUSTRIES. Adrese: (a) P.O. Box 5763, Iskandariya, Iraq; (b) P.O. Box 367, Iskandariyah-Babylon Governate, Iraq.” |
| --- | --- |

„144.

| „146. | STATE ENTERPRISE FOR PHOSPHATES. Adrese: (a) P.O. Box 5954, East Gate, Sadoon St., Baghdad, Iraq; (b) P.O. Box 5954, South Gate, Al-Kaim, Anbar, Baghdad, Iraq.” |
| --- | --- |

„146.

| „156. | STATE ESTABLISHMENT FOR AGRICULTURAL MARKETING. Adresă: Eastern Karrda, Baghdad, Iraq.” |
| --- | --- |

„156.

| „172. | STATE ORGANISATION FOR AGRICULTURAL MARKETING. Adresă: Karkh, Nisoor Square, Baghdad, Iraq.” |
| --- | --- |

„172.

| „173. | STATE ORGANISATION FOR AGRICULTURAL MECHANIZATION AND AGRICULTURAL SUPPLIES [alias: (a) STATE ORGANISATION FOR AGRICULTURAL MECHANIZATION; (b) STATE ESTABLISHMENT FOR AGRICULTURAL MECHANIZATION; (c) CENTRE FOR AGRICULTURAL MECHANIZATION; (d) STATE ESTABLISHMENT FOR AGRICULTURAL SUPPLIES]. Adrese: (a) P.O. Box 26028, Waziriya, opp Al Bakr University, Baghdad, Iraq; (b) P.O. Box 96101, Abu Nuvas St., Baghdad, Iraq; (c) P.O. Box 26061, Al Wazeria, Baghdad, Iraq; Swaira-Hafria, Wasst Muhafadha, Iraq; (d) P.O. Box 1045, Waziriyah, Baghdad, Iraq.” |
| --- | --- |

„173.

| „178. | STATE ORGANISATION FOR ELECTRICITY [alias: (a) STATE ORGANISATION OF ELECTRICITY, SOUTHERN ELECTRICAL REGION; (b) STATE ORGANISATION OF ELECTRICITY/DEPARTMENT OF COMPUTING AND STATISTICS]. Adrese: (a) Off Jumhuriya St./Building 166, Nafoora Square, P.O. Box 5796, Baghdad, Iraq; (b) P.O. Box 230, Basrah, Iraq; (c) P.O. Box 14171 Jumhuriya St., Maidan Building no. 9, Baghdad, Iraq.” |
| --- | --- |

„178.

| „181. | STATE ORGANISATION FOR FOOD INDUSTRIES. Adresă: P.O. Box 2301, Alwiya, Camp Sarah Khatoon, Baghdad, Iraq.” |
| --- | --- |

„181.

| „190. | STATE ORGANISATION OF HOUSING. Adresă: P.O. Box 5824, Jumhuriya Street, Baghdad, Iraq.” |
| --- | --- |

„190.

| „199. | STEEL AND TIMBER STATE ENTERPRISE (alias STATE TRADING ENTERPRISE FOR STEEL AND TIMBER). Adresă: Arasat Al Hindya St., Salman Daoud Al Haydar Building, P.O. Box 602, Baghdad, Iraq.” |
| --- | --- |

„199.

| „202. | VOCATIONAL TRAINING CENTRE FOR ENGINEERING AND METALLIC INDUSTRIES (alias VOCATIONAL TRAINING CENTRE FOR ENGINEERING). Adresă: Iskandariya-Babil, Iraq.” |
| --- | --- |

„202.

---

| 17.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 13/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 13/15

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/38 AL COMISIEI

din 16 ianuarie 2020

de stabilire a cerințelor operaționale tehnice pentru înregistrarea, formatarea și transmiterea de informații în temeiul Regulamentului (UE) 2017/2403 al Parlamentului European și al Consiliului privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/2403 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2017 privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului (1) (denumit în continuare „Regulamentul SMEFF”), în special articolul 40 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul SMEFF prevede adoptarea unor acte de punere în aplicare pentru stabilirea unor cerințe operaționale tehnice în ceea ce privește înregistrarea, formatarea și transmiterea informațiilor menționate la titlurile II, III și IV din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul SMEFF prevede adoptarea unor acte de punere în aplicare pentru stabilirea unor cerințe operaționale tehnice în ceea ce privește înregistrarea, formatarea și transmiterea informațiilor menționate la titlurile II, III și IV din regulamentul respectiv.

| (2) | Articolul 40 din Regulamentul SMEFF prevede că schimbul de informații menționat la titlurile II, III și IV din regulamentul respectiv trebuie să se efectueze în format electronic. Este adecvat să se stabilească cerințele pentru completarea și transmiterea electronică a acestor date și să se precizeze formatul acestora, precum și să se stabilească procedura de modificare a formatului. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 40 din Regulamentul SMEFF prevede că schimbul de informații menționat la titlurile II, III și IV din regulamentul respectiv trebuie să se efectueze în format electronic. Este adecvat să se stabilească cerințele pentru completarea și transmiterea electronică a acestor date și să se precizeze formatul acestora, precum și să se stabilească procedura de modificare a formatului.

| (3) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/218 al Comisiei (2) impune statelor membre să prezinte Comisiei informații privind proprietatea, caracteristicile navei și ale uneltelor și activitatea navelor de pescuit ale Uniunii aflate sub pavilionul lor. Informațiile disponibile în această bază de date ar trebui să fie utilizate în cadrul schimburilor de informații privind autorizațiile de pescuit, astfel cum se prevede în Regulamentul SMEFF. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/218 al Comisiei (2) impune statelor membre să prezinte Comisiei informații privind proprietatea, caracteristicile navei și ale uneltelor și activitatea navelor de pescuit ale Uniunii aflate sub pavilionul lor. Informațiile disponibile în această bază de date ar trebui să fie utilizate în cadrul schimburilor de informații privind autorizațiile de pescuit, astfel cum se prevede în Regulamentul SMEFF.

| (4) | Informațiile cuprinse în baza de date a autorizațiilor de pescuit a Uniunii, instituită în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul SMEFF, pot conține date cu caracter personal, inclusiv elemente de identificare ale navelor și nume și date de contact ale armatorilor. Prelucrarea acestor date cu caracter personal este necesară pentru gestionarea eficace a datelor și schimbului de informații, astfel cum se prevede în Regulamentul SMEFF. Este necesar să se asigure în permanență și la toate nivelurile respectarea obligațiilor privind protecția datelor cu caracter personal prevăzute în Regulamentele (UE) 2018/1725 (3) și (UE) 2016/679 (4) ale Parlamentului European și ale Consiliului. Pentru a se asigura gestionarea sustenabilă a flotei de pescuit externe și a pescuitului în apele UE de către nave care arborează pavilionul unei țări terțe, este necesar ca datele să fie stocate pentru o perioadă de 10 ani. În anumite cazuri, datele ar trebui stocate pentru o perioadă de peste 10 ani. |
| --- | --- |

(4)

Informațiile cuprinse în baza de date a autorizațiilor de pescuit a Uniunii, instituită în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul SMEFF, pot conține date cu caracter personal, inclusiv elemente de identificare ale navelor și nume și date de contact ale armatorilor. Prelucrarea acestor date cu caracter personal este necesară pentru gestionarea eficace a datelor și schimbului de informații, astfel cum se prevede în Regulamentul SMEFF. Este necesar să se asigure în permanență și la toate nivelurile respectarea obligațiilor privind protecția datelor cu caracter personal prevăzute în Regulamentele (UE) 2018/1725 (3) și (UE) 2016/679 (4) ale Parlamentului European și ale Consiliului. Pentru a se asigura gestionarea sustenabilă a flotei de pescuit externe și a pescuitului în apele UE de către nave care arborează pavilionul unei țări terțe, este necesar ca datele să fie stocate pentru o perioadă de 10 ani. În anumite cazuri, datele ar trebui stocate pentru o perioadă de peste 10 ani.

| (5) | Statelor membre ar trebui să li se acorde suficient timp pentru a-și adapta sistemele naționale la noile cerințe în materie de date, prevăzute în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(5)

Statelor membre ar trebui să li se acorde suficient timp pentru a-și adapta sistemele naționale la noile cerințe în materie de date, prevăzute în prezentul regulament.

| (6) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru pescuit și acvacultură, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru pescuit și acvacultură,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Capitolul I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Obiect

Prezentul regulament stabilește cerințe operaționale tehnice pentru înregistrarea, formatarea și transmiterea informațiilor, în conformitate cu dispozițiile de la articolul 40 alineatul (2) din Regulamentul SMEFF.

Articolul 2

Definiții

(1)   În sensul prezentului regulament, se aplică definițiile stabilite la articolul 3 din Regulamentul SMEFF.

(2)   În sensul prezentului regulament se aplică, de asemenea, următoarele definiții:

| (a) | „baza de date a flotei de pescuit a Uniunii” înseamnă registrul, ținut de Comisie, care conține informații referitoare la toate navele de pescuit ale Uniunii în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/218, completat cu detalii suplimentare despre nave, necesare în cererile de autorizații de pescuit în temeiul Regulamentului SMEFF. |
| --- | --- |

(a)

„baza de date a flotei de pescuit a Uniunii” înseamnă registrul, ținut de Comisie, care conține informații referitoare la toate navele de pescuit ale Uniunii în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/218, completat cu detalii suplimentare despre nave, necesare în cererile de autorizații de pescuit în temeiul Regulamentului SMEFF.

| (b) | „baza de date a autorizațiilor de pescuit a Uniunii” înseamnă baza de date creată în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul SMEFF pentru a asigura schimbul de informații menționat la titlurile II și III din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(b)

„baza de date a autorizațiilor de pescuit a Uniunii” înseamnă baza de date creată în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul SMEFF pentru a asigura schimbul de informații menționat la titlurile II și III din regulamentul respectiv.

Capitolul II

INFORMAȚII DIN BAZA DE DATE A AUTORIZAȚIILOR DE PESCUIT A UNIUNII

Articolul 3

Cereri de autorizare

(1)   Atunci când depun cereri de autorizații de pescuit în conformitate cu articolul 39 alineatul (3) din Regulamentul SMEFF, statele membre și țările terțe trebuie să prezinte o singură cerere per navă, per acord, per categorie de pescuit și per perioadă.

(2)   Informațiile referitoare la nave disponibile în baza de date a flotei de pescuit a Uniunii sunt utilizate de baza de date a autorizațiilor de pescuit a Uniunii pentru a asigura schimbul de date privind autorizațiile de pescuit, astfel cum se prevede în Regulamentul SMEFF.

Articolul 4

Formatul informațiilor care fac obiectul schimburilor

(1)   Formatul informațiilor care fac obiectul schimburilor dintre statele membre, țările terțe și Comisie în conformitate cu articolele 11, 18, 22 și 25 din Regulamentul SMEFF este definiția schemei XML a domeniului Fishing License Authorization & Permit (FLAP) bazată pe standardul P1000-9 al protocolului universal al Organizației Națiunilor Unite pentru schimbul de date privind pescuitul (UN/FLUX).

(2)   Câmpurile de date, componentele de bază și mesajele XML (Extensible Markup Language) corect formatate trebuie să respecte definiția schemei XML (XSD) pe baza bibliotecilor de standardizare ale UN/FLUX.

(3)   Se utilizează XSD și codurile care figurează pe pagina registrului datelor de referință de pe site-ul web al Comisiei Europene dedicat pescuitului.

(4)   Statele membre utilizează documentul de punere în aplicare FLAP disponibil pe site-ul web al Comisiei Europene dedicat pescuitului pentru a se asigura că sunt comunicate mesajele corecte și că sunt urmate procedurile corespunzătoare în ceea ce privește baza de date a autorizațiilor de pescuit a Uniunii.

Articolul 5

Transmiterea mesajelor

(1)   Transmiterea mesajelor trebuie să fie complet automatizată și imediată, utilizându-se stratul de transport pentru schimburile de date privind pescuitul pus la dispoziție de Comisie.

(2)   Expeditorul răspunde de comunicarea mesajelor în conformitate cu regulile convenite de validare și verificare stabilite în documentul de punere în aplicare FLAP.

(3)   Destinatarul mesajului informează expeditorul cu privire la primirea, validarea și verificarea rezultatelor mesajului prin transmiterea unui mesaj de răspuns.

Articolul 6

Modificări aduse formatelor XML și documentelor de punere în aplicare

(1)   Serviciile Comisiei, în colaborare cu statele membre, decid asupra modificărilor formatului XML al domeniului FLAP UN/FLUX și ale documentului de punere în aplicare FLAP.

(2)   Modificările menționate la alineatul (1) nu intră în vigoare mai devreme de 6 luni, nici mai târziu de 18 luni de la data deciziei. Data este stabilită de serviciile Comisiei, în acord cu statele membre.

Articolul 7

Date cu caracter personal

Datele cu caracter personal conținute în baza de date a autorizațiilor de pescuit a Uniunii nu sunt stocate pe o perioadă mai lungă de 10 ani, cu excepția cazului în care datele cu caracter personal sunt necesare pentru a permite monitorizarea subsecventă a unei încălcări, a unei inspecții sau a unor proceduri judiciare sau administrative. În astfel de cazuri, datele cu caracter personal pot fi stocate timp de 20 ani. Dacă datele cu caracter personal sunt păstrate pentru o perioadă mai lungă de timp, acestea sunt anonimizate.

Capitolul III

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 8

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 1 decembrie 2020.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 ianuarie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 347, 28.12.2017, p. 81.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/218 al Comisiei din 6 februarie 2017 privind registrul flotei de pescuit a Uniunii (JO L 34, 9.2.2017, p. 9).

2

(3)  Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

4

---

| 17.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 13/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 13/18

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/39 AL COMISIEI

din 16 ianuarie 2020

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de peroxosulfați (persulfați) originari din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

1.1.   Măsuri în vigoare

Măsuri în vigoare

| (1) | În octombrie 2007, Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de peroxosulfați originari din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „China”) prin Regulamentul (CE) nr. 1184/2007 al Consiliului (2) (denumite în continuare „măsurile inițiale”). Două societăți au beneficiat de tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”), dintre care una a primit taxe antidumping individuale de 24,5 %. Cealaltă societate nu a practicat dumpingul și a fost exclusă de la aplicarea măsurilor. Toate celelalte societăți sunt supuse unui nivel al taxei de 71,8 %. În decembrie 2013, Consiliul, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, a extins măsurile antidumping prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1343/2013 al Consiliului (3) (denumite în continuare „măsurile în vigoare”). |
| --- | --- |

(1)

În octombrie 2007, Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de peroxosulfați originari din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „China”) prin Regulamentul (CE) nr. 1184/2007 al Consiliului (2) (denumite în continuare „măsurile inițiale”). Două societăți au beneficiat de tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”), dintre care una a primit taxe antidumping individuale de 24,5 %. Cealaltă societate nu a practicat dumpingul și a fost exclusă de la aplicarea măsurilor. Toate celelalte societăți sunt supuse unui nivel al taxei de 71,8 %. În decembrie 2013, Consiliul, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, a extins măsurile antidumping prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1343/2013 al Consiliului (3) (denumite în continuare „măsurile în vigoare”).

2

3

1.2.   Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

| (2) | În urma publicării unui aviz de expirare iminentă a măsurilor în vigoare (4), RheinPerChemie GmbH și United Initiators GmbH (denumiți în continuare „solicitanții”), care reprezintă 100 % din producția totală de peroxosulfați a Uniunii, au solicitat deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor. Ei au afirmat că expirarea măsurilor ar conduce, probabil, la continuarea sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(2)

În urma publicării unui aviz de expirare iminentă a măsurilor în vigoare (4), RheinPerChemie GmbH și United Initiators GmbH (denumiți în continuare „solicitanții”), care reprezintă 100 % din producția totală de peroxosulfați a Uniunii, au solicitat deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor. Ei au afirmat că expirarea măsurilor ar conduce, probabil, la continuarea sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune.

4

| (3) | La 17 decembrie 2018, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (5) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în vigoare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(3)

La 17 decembrie 2018, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (5) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în vigoare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

5

| (4) | La 26 septembrie 2019, Comisia a deschis, din proprie inițiativă, o anchetă privind posibila eludare a măsurilor antidumping în vigoare de către societatea ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd, o societate despre care s-a constatat în ancheta inițială că nu a practicat dumpingul, și a supus înregistrării importurile produsului care face obiectul reexaminării fabricat de societatea respectivă (6). Rezultatul acestei anchete de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor nu aduce atingere în niciun fel rezultatului anchetei antieludare. |
| --- | --- |

(4)

La 26 septembrie 2019, Comisia a deschis, din proprie inițiativă, o anchetă privind posibila eludare a măsurilor antidumping în vigoare de către societatea ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd, o societate despre care s-a constatat în ancheta inițială că nu a practicat dumpingul, și a supus înregistrării importurile produsului care face obiectul reexaminării fabricat de societatea respectivă (6). Rezultatul acestei anchete de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor nu aduce atingere în niciun fel rezultatului anchetei antieludare.

6

1.3.   Ancheta

Ancheta

1.3.1.   Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

| (5) | Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2017 și 30 septembrie 2018 („perioada anchetei de reexaminare”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau a reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2015 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(5)

Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2017 și 30 septembrie 2018 („perioada anchetei de reexaminare”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau a reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2015 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”).

1.3.2.   Părțile interesate

Părțile interesate

| (6) | În avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să participe la anchetă. Mai precis, Comisia a contactat solicitanții, producătorii-exportatori cunoscuți din RPC, importatorii neafiliați cunoscuți din Uniune și autoritățile din RPC. |
| --- | --- |

(6)

În avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să participe la anchetă. Mai precis, Comisia a contactat solicitanții, producătorii-exportatori cunoscuți din RPC, importatorii neafiliați cunoscuți din Uniune și autoritățile din RPC.

| (7) | Toate părțile interesate au fost invitate să își facă cunoscute punctele de vedere, să transmită informații și să furnizeze elemente de probă justificative în termenele stabilite în avizul de deschidere. Părților interesate li s-a acordat, de asemenea, ocazia de a solicita o audiere de către serviciile de anchetă ale Comisiei și/sau de către consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. |
| --- | --- |

(7)

Toate părțile interesate au fost invitate să își facă cunoscute punctele de vedere, să transmită informații și să furnizeze elemente de probă justificative în termenele stabilite în avizul de deschidere. Părților interesate li s-a acordat, de asemenea, ocazia de a solicita o audiere de către serviciile de anchetă ale Comisiei și/sau de către consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.

1.3.3.   Eșantionarea

Eșantionarea

| (8) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion din rândul producătorilor-exportatori din RPC și al importatorilor neafiliați, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Doar un producător-exportator - United Initiators (Hefei) Co. Ltd - și societatea sa mamă, United Initiators (Shanghai) Co., Ltd, s-au manifestat și au furnizat informațiile solicitate. Prin urmare, nu a fost necesară selectarea unui eșantion de producători-exportatori. |
| --- | --- |

(8)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion din rândul producătorilor-exportatori din RPC și al importatorilor neafiliați, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Doar un producător-exportator - United Initiators (Hefei) Co. Ltd - și societatea sa mamă, United Initiators (Shanghai) Co., Ltd, s-au manifestat și au furnizat informațiile solicitate. Prin urmare, nu a fost necesară selectarea unui eșantion de producători-exportatori.

| (9) | Mai mulți importatori s-au făcut cunoscuți la deschiderea anchetei, dar niciunul dintre aceștia nu a importat cantități semnificative din produsul care face obiectul reexaminării în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Prin urmare, Comisia nu i-a inclus în eșantion pe importatorii respectivi. |
| --- | --- |

(9)

Mai mulți importatori s-au făcut cunoscuți la deschiderea anchetei, dar niciunul dintre aceștia nu a importat cantități semnificative din produsul care face obiectul reexaminării în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Prin urmare, Comisia nu i-a inclus în eșantion pe importatorii respectivi.

1.3.4.   Chestionarele și vizitele de verificare

Chestionarele și vizitele de verificare

| (10) | Comisia a pus chestionarele la dispoziția tuturor exportatorilor și a trimis chestionarele producătorilor și utilizatorilor din Uniune. Comisia a trimis, de asemenea, un chestionar autorităților din RPC (denumite în continuare „autoritățile chineze”). Au fost primite răspunsuri de la doi producători din Uniune și de la un producător-exportator din RPC. |
| --- | --- |

(10)

Comisia a pus chestionarele la dispoziția tuturor exportatorilor și a trimis chestionarele producătorilor și utilizatorilor din Uniune. Comisia a trimis, de asemenea, un chestionar autorităților din RPC (denumite în continuare „autoritățile chineze”). Au fost primite răspunsuri de la doi producători din Uniune și de la un producător-exportator din RPC.

| (11) | Comisia a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului, precum și interesul Uniunii. Au fost efectuate vizite de verificare la sediile următoarelor părți interesate:






  (a) | Producătorul-exportator chinez:






  — | United Initiators (Hefei) Co., Ltd. și societatea sa de vânzări afiliată United Initiators (Shanghai) Co., Ltd. |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Comisia a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului, precum și interesul Uniunii. Au fost efectuate vizite de verificare la sediile următoarelor părți interesate:

(a)

Producătorul-exportator chinez:

—

United Initiators (Hefei) Co., Ltd. și societatea sa de vânzări afiliată United Initiators (Shanghai) Co., Ltd.

| (b) | Producători din Uniune:






  — | RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Germania; |
| --- | --- | --- |

(b)

Producători din Uniune:

—

RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Germania;

| — | United Initiators GmbH & Co. KG, Germania. |
| --- | --- |

—

United Initiators GmbH & Co. KG, Germania.

1.3.5.   Procedura de stabilire a valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază

Procedura de stabilire a valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază

| (12) | Având în vedere elementele de probă suficiente disponibile în cererea de reexaminare care indică existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a considerat oportun să deschidă ancheta de reexaminare în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere elementele de probă suficiente disponibile în cererea de reexaminare care indică existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a considerat oportun să deschidă ancheta de reexaminare în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

| (13) | Prin urmare, pentru a colecta datele necesare pentru eventuala aplicare a articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, Comisia i-a invitat în avizul de deschidere pe toți producătorii cunoscuți din RPC să furnizeze informațiile solicitate în anexa III la aviz cu privire la factorii de producție utilizați pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. Singurul producător care a trimis un răspuns privind eșantionarea a transmis, de asemenea, informațiile solicitate în anexa III. |
| --- | --- |

(13)

Prin urmare, pentru a colecta datele necesare pentru eventuala aplicare a articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, Comisia i-a invitat în avizul de deschidere pe toți producătorii cunoscuți din RPC să furnizeze informațiile solicitate în anexa III la aviz cu privire la factorii de producție utilizați pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. Singurul producător care a trimis un răspuns privind eșantionarea a transmis, de asemenea, informațiile solicitate în anexa III.

| (14) | În plus, pentru a obține informațiile pe care Comisia le-a considerat necesare pentru ancheta sa cu privire la presupusele distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, aceasta a trimis, de asemenea, un chestionar autorităților chineze. În chestionarul respectiv, autoritățile chineze au fost invitate să își exprime punctul de vedere privind cererea solicitanților, privind orice alte elemente de probă din dosar referitoare la existența unor distorsiuni semnificative, inclusiv elementele de probă prezentate în documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations” (denumit în continuare „raportul”) (7), precum și privind caracterul adecvat al aplicării articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în cazul de față. Comisia nu a primit niciun răspuns din partea autorităților chineze. |
| --- | --- |

(14)

În plus, pentru a obține informațiile pe care Comisia le-a considerat necesare pentru ancheta sa cu privire la presupusele distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, aceasta a trimis, de asemenea, un chestionar autorităților chineze. În chestionarul respectiv, autoritățile chineze au fost invitate să își exprime punctul de vedere privind cererea solicitanților, privind orice alte elemente de probă din dosar referitoare la existența unor distorsiuni semnificative, inclusiv elementele de probă prezentate în documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations” (denumit în continuare „raportul”) (7), precum și privind caracterul adecvat al aplicării articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în cazul de față. Comisia nu a primit niciun răspuns din partea autorităților chineze.

Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations

7

| (15) | Comisia a invitat, de asemenea, toate părțile interesate să se facă cunoscute, să transmită informații și să furnizeze elemente de probă justificative cu privire la caracterul adecvat al aplicării articolului 2 alineatul (6a) din Regulamentul de bază în termenul prevăzut în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(15)

Comisia a invitat, de asemenea, toate părțile interesate să se facă cunoscute, să transmită informații și să furnizeze elemente de probă justificative cu privire la caracterul adecvat al aplicării articolului 2 alineatul (6a) din Regulamentul de bază în termenul prevăzut în avizul de deschidere.

| (16) | În avizul de deschidere, Comisia a precizat, de asemenea, că, având în vedere elementele de probă disponibile, ar putea fi necesar să selecteze o țară reprezentativă adecvată în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, în scopul stabilirii valorii normale bazate pe prețuri sau valori de referință nedistorsionate. |
| --- | --- |

(16)

În avizul de deschidere, Comisia a precizat, de asemenea, că, având în vedere elementele de probă disponibile, ar putea fi necesar să selecteze o țară reprezentativă adecvată în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, în scopul stabilirii valorii normale bazate pe prețuri sau valori de referință nedistorsionate.

| (17) | La 15 ianuarie 2019, Comisia a informat toate părțile interesate prin intermediul unei prime note la dosar (8) (denumită în continuare „nota din 15 ianuarie”) cu privire la sursele relevante pe care Comisia le poate utiliza pentru stabilirea valorii normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (e) al doilea paragraf din regulamentul de bază. Pe baza răspunsurilor la anexa III la avizul de deschidere, Comisia a furnizat o listă a tuturor factorilor de producție precum materiale, energie și forță de muncă, utilizați pentru fabricarea peroxosulfaților. În plus, pe baza criteriilor care orientează alegerea prețurilor sau a valorilor de referință nedistorsionate, Comisia a identificat Turcia drept țara reprezentativă cea mai adecvată în acest stadiu. |
| --- | --- |

(17)

La 15 ianuarie 2019, Comisia a informat toate părțile interesate prin intermediul unei prime note la dosar (8) (denumită în continuare „nota din 15 ianuarie”) cu privire la sursele relevante pe care Comisia le poate utiliza pentru stabilirea valorii normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (e) al doilea paragraf din regulamentul de bază. Pe baza răspunsurilor la anexa III la avizul de deschidere, Comisia a furnizat o listă a tuturor factorilor de producție precum materiale, energie și forță de muncă, utilizați pentru fabricarea peroxosulfaților. În plus, pe baza criteriilor care orientează alegerea prețurilor sau a valorilor de referință nedistorsionate, Comisia a identificat Turcia drept țara reprezentativă cea mai adecvată în acest stadiu.

8

| (18) | Comisia a oferit tuturor părților interesate posibilitatea de a prezenta observații. Comisia a primit observații din partea solicitanților. |
| --- | --- |

(18)

Comisia a oferit tuturor părților interesate posibilitatea de a prezenta observații. Comisia a primit observații din partea solicitanților.

| (19) | Comisia a abordat aceste observații într-o a doua notă (9) privind sursele pentru stabilirea valorii normale, din data de 6 mai 2019 (denumită în continuare „nota din 6 mai”). În nota din 6 mai, Comisia a adus precizări suplimentare privind lista factorilor de producție și a reiterat concluzia conform căreia Turcia este țara reprezentativă cea mai adecvată în temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază. Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile. Nu s-au primit observații. |
| --- | --- |

(19)

Comisia a abordat aceste observații într-o a doua notă (9) privind sursele pentru stabilirea valorii normale, din data de 6 mai 2019 (denumită în continuare „nota din 6 mai”). În nota din 6 mai, Comisia a adus precizări suplimentare privind lista factorilor de producție și a reiterat concluzia conform căreia Turcia este țara reprezentativă cea mai adecvată în temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază. Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile. Nu s-au primit observații.

9

2.   PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII ȘI PRODUSUL SIMILAR

PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul care face obiectul reexaminării

Produsul care face obiectul reexaminării

| (20) | Produsul care face obiectul reexaminării este reprezentat de peroxosulfați (persulfați), inclusiv sulfatul de peroximonosulfat de potasiu, încadrați în prezent la codurile NC 2833 40 00 și ex 2842 90 80 (codul TARIC 2842908020) (denumiți în continuare „produsul care face obiectul reexaminării”). |
| --- | --- |

(20)

Produsul care face obiectul reexaminării este reprezentat de peroxosulfați (persulfați), inclusiv sulfatul de peroximonosulfat de potasiu, încadrați în prezent la codurile NC 2833 40 00 și ex 2842 90 80 (codul TARIC 2842908020) (denumiți în continuare „produsul care face obiectul reexaminării”).

| (21) | Peroxosulfații sunt utilizați ca inițiator sau ca agent de oxidare într-un număr de procese. Printre exemple se numără utilizarea peroxosulfaților ca inițiator de polimerizare în producerea de polimeri, ca agent de gravare în producția de plăci cu circuite imprimate sau ca agent de decolorare în produsele cosmetice pentru păr. |
| --- | --- |

(21)

Peroxosulfații sunt utilizați ca inițiator sau ca agent de oxidare într-un număr de procese. Printre exemple se numără utilizarea peroxosulfaților ca inițiator de polimerizare în producerea de polimeri, ca agent de gravare în producția de plăci cu circuite imprimate sau ca agent de decolorare în produsele cosmetice pentru păr.

2.2.   Produsul similar

Produsul similar

| (22) | Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială, peroxosulfații vânduți în Uniune de industria din Uniune, peroxosulfații produși și vânduți pe piața internă din RPC și peroxosulfații importați în Uniune din RPC au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări finale. Prin urmare, ei sunt considerați a fi produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(22)

Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială, peroxosulfații vânduți în Uniune de industria din Uniune, peroxosulfații produși și vânduți pe piața internă din RPC și peroxosulfații importați în Uniune din RPC au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări finale. Prin urmare, ei sunt considerați a fi produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

| (23) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurilor în vigoare ar putea duce la o continuare sau la o reapariție a dumpingului din partea RPC. |
| --- | --- |

(23)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurilor în vigoare ar putea duce la o continuare sau la o reapariție a dumpingului din partea RPC.

3.1.   Continuarea dumpingului importurilor în perioada anchetei de reexaminare

Continuarea dumpingului importurilor în perioada anchetei de reexaminare

3.1.1.   Valoarea normală

Valoarea normală

| (24) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, „valoarea normală se stabilește de obicei pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către cumpărători independenți din țara exportatoare”. |
| --- | --- |

(24)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, „valoarea normală se stabilește de obicei pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către cumpărători independenți din țara exportatoare”.

| (25) | Cu toate acestea, potrivit articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, „în cazul în care se stabilește [...] că nu este adecvat să se folosească prețurile și costurile interne din țara exportatoare din cauza existenței în țara respectivă a unor distorsiuni semnificative în sensul literei (b), valoarea normală este construită exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate” și „include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri” („cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale” sunt denumite în continuare „costuri VAG”). Astfel cum se explică în cele ce urmează, Comisia a concluzionat în cadrul prezentei anchete că, pe baza dovezilor disponibile și având în vedere lipsa cooperării din partea autorităților chineze și absența oricăror observații din partea producătorilor-exportatori, aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază este adecvată. |
| --- | --- |

(25)

Cu toate acestea, potrivit articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, „în cazul în care se stabilește [...] că nu este adecvat să se folosească prețurile și costurile interne din țara exportatoare din cauza existenței în țara respectivă a unor distorsiuni semnificative în sensul literei (b), valoarea normală este construită exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate” și „include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri” („cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale” sunt denumite în continuare „costuri VAG”). Astfel cum se explică în cele ce urmează, Comisia a concluzionat în cadrul prezentei anchete că, pe baza dovezilor disponibile și având în vedere lipsa cooperării din partea autorităților chineze și absența oricăror observații din partea producătorilor-exportatori, aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază este adecvată.

3.1.2.   Existența unor distorsiuni semnificative

Existența unor distorsiuni semnificative

3.1.2.1.   Introducere

| (26) | Articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază prevede următoarele: Distorsiunile semnificative sunt acele distorsiuni care apar atunci când prețurile sau costurile raportate, incluzând costul materiilor prime și al energiei, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului. Atunci când se evaluează existența unor distorsiuni semnificative, se ia în considerare, printre altele, impactul potențial al unuia sau mai multora dintre următoarele elemente:






  — | deservirea pieței în cauză în mare măsură de întreprinderi care se află în proprietatea autorităților din țara exportatoare sau care își desfășoară activitatea sub controlul, supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea autorităților respective; |
| --- | --- | --- |

(26)

Articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază prevede următoarele: Distorsiunile semnificative sunt acele distorsiuni care apar atunci când prețurile sau costurile raportate, incluzând costul materiilor prime și al energiei, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului. Atunci când se evaluează existența unor distorsiuni semnificative, se ia în considerare, printre altele, impactul potențial al unuia sau mai multora dintre următoarele elemente:

Distorsiunile semnificative sunt acele distorsiuni care apar atunci când prețurile sau costurile raportate, incluzând costul materiilor prime și al energiei, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului. Atunci când se evaluează existența unor distorsiuni semnificative, se ia în considerare, printre altele, impactul potențial al unuia sau mai multora dintre următoarele elemente

—

deservirea pieței în cauză în mare măsură de întreprinderi care se află în proprietatea autorităților din țara exportatoare sau care își desfășoară activitatea sub controlul, supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea autorităților respective;

deservirea pieței în cauză în mare măsură de întreprinderi care se află în proprietatea autorităților din țara exportatoare sau care își desfășoară activitatea sub controlul, supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea autorităților respective;

| — | prezența statului în cadrul firmelor, ceea ce face posibilă intervenția acestuia în procesul de stabilire a prețurilor sau a costurilor; |
| --- | --- |

—

prezența statului în cadrul firmelor, ceea ce face posibilă intervenția acestuia în procesul de stabilire a prețurilor sau a costurilor;

prezența statului în cadrul firmelor, ceea ce face posibilă intervenția acestuia în procesul de stabilire a prețurilor sau a costurilor;

| — | existența unor politici sau măsuri publice discriminatorii în favoarea furnizorilor interni sau care influențează în alt mod forțele de pe piața liberă; |
| --- | --- |

—

existența unor politici sau măsuri publice discriminatorii în favoarea furnizorilor interni sau care influențează în alt mod forțele de pe piața liberă;

existența unor politici sau măsuri publice discriminatorii în favoarea furnizorilor interni sau care influențează în alt mod forțele de pe piața liberă;

| — | lipsa, aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul, întreprinderile sau proprietatea; |
| --- | --- |

—

lipsa, aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul, întreprinderile sau proprietatea;

lipsa, aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul, întreprinderile sau proprietatea;

| — | distorsionarea costurilor salariale; |
| --- | --- |

—

distorsionarea costurilor salariale;

distorsionarea costurilor salariale;

| — | accesul la finanțare acordat de instituțiile care pun în aplicare obiectivele de politică publică sau care, în vreun alt fel, nu acționează independent de stat. |
| --- | --- |

—

accesul la finanțare acordat de instituțiile care pun în aplicare obiectivele de politică publică sau care, în vreun alt fel, nu acționează independent de stat.

| (27) | Prin urmare, la evaluarea existenței unor distorsiuni semnificative în temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, trebuie să se țină seama de impactul potențial al unuia sau mai multora dintre aceste elemente asupra prețurilor și costurilor din țara exportatoare a produsului în cauză. Cu toate acestea, întrucât lista nu este cumulativă, nu este necesar să fie luate în considerare toate elementele pentru a identifica existența unor distorsiuni semnificative. În plus, aceleași circumstanțe concrete pot fi utilizate pentru a demonstra existența unuia sau a mai multor elemente din listă. Orice concluzie privind distorsiunile semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) trebuie luată pe baza tuturor elementelor de probă disponibile. Evaluarea generală privind existența unor distorsiuni poate să țină seama inclusiv de contextul general și de situația din țara exportatoare. |
| --- | --- |

(27)

Prin urmare, la evaluarea existenței unor distorsiuni semnificative în temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, trebuie să se țină seama de impactul potențial al unuia sau mai multora dintre aceste elemente asupra prețurilor și costurilor din țara exportatoare a produsului în cauză. Cu toate acestea, întrucât lista nu este cumulativă, nu este necesar să fie luate în considerare toate elementele pentru a identifica existența unor distorsiuni semnificative. În plus, aceleași circumstanțe concrete pot fi utilizate pentru a demonstra existența unuia sau a mai multor elemente din listă. Orice concluzie privind distorsiunile semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) trebuie luată pe baza tuturor elementelor de probă disponibile. Evaluarea generală privind existența unor distorsiuni poate să țină seama inclusiv de contextul general și de situația din țara exportatoare.

| (28) | Articolul 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază prevede următoarele: „[î]n cazul în care Comisia are indicii întemeiate în ceea ce privește posibila existență a unor distorsiuni semnificative, astfel cum sunt menționate la litera (b), într-o anumită țară sau într-un anumit sector din țara respectivă și, după caz, pentru aplicarea efectivă a prezentului regulament, Comisia întocmește, face public și actualizează periodic un raport care descrie circumstanțele pieței menționate la litera (b) în respectiva țară sau respectivul sector”. |
| --- | --- |

(28)

Articolul 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază prevede următoarele: „[î]n cazul în care Comisia are indicii întemeiate în ceea ce privește posibila existență a unor distorsiuni semnificative, astfel cum sunt menționate la litera (b), într-o anumită țară sau într-un anumit sector din țara respectivă și, după caz, pentru aplicarea efectivă a prezentului regulament, Comisia întocmește, face public și actualizează periodic un raport care descrie circumstanțele pieței menționate la litera (b) în respectiva țară sau respectivul sector”.

| (29) | În temeiul acestei dispoziții, Comisia a emis raportul (a se vedea considerentul 14) care indică existența unei intervenții substanțiale a statului la mai multe niveluri ale economiei din RPC, inclusiv distorsiuni specifice în ceea ce privește numeroși factori-cheie de producție (printre care terenurile, energia, capitalul, materiile prime și forța de muncă), precum și în anumite sectoare, printre care cel al peroxosulfaților. Raportul a fost inclus în dosarul anchetei în etapa de deschidere a acesteia. |
| --- | --- |

(29)

În temeiul acestei dispoziții, Comisia a emis raportul (a se vedea considerentul 14) care indică existența unei intervenții substanțiale a statului la mai multe niveluri ale economiei din RPC, inclusiv distorsiuni specifice în ceea ce privește numeroși factori-cheie de producție (printre care terenurile, energia, capitalul, materiile prime și forța de muncă), precum și în anumite sectoare, printre care cel al peroxosulfaților. Raportul a fost inclus în dosarul anchetei în etapa de deschidere a acesteia.

| (30) | Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor (denumită în continuare „cererea”) a furnizat elemente de probă suplimentare privind existența unor distorsiuni semnificative în sectorul peroxosulfaților în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b), care completează raportul. Solicitanții au furnizat elemente de probă conform cărora producția și vânzarea produsului care face obiectul reexaminării sunt afectate (cel puțin în mod potențial) de distorsiunile menționate în raport, în special de nivelurile ridicate de intervenție a statului în sectorul peroxosulfaților. |
| --- | --- |

(30)

Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor (denumită în continuare „cererea”) a furnizat elemente de probă suplimentare privind existența unor distorsiuni semnificative în sectorul peroxosulfaților în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b), care completează raportul. Solicitanții au furnizat elemente de probă conform cărora producția și vânzarea produsului care face obiectul reexaminării sunt afectate (cel puțin în mod potențial) de distorsiunile menționate în raport, în special de nivelurile ridicate de intervenție a statului în sectorul peroxosulfaților.

3.1.2.2.   Distorsiuni semnificative care afectează prețurile și costurile interne din RPC: contextul economic general

| (31) | Sistemul economic chinez se bazează pe conceptul unei „economii de piață socialiste”. Acest concept este consacrat în Constituția Chinei și determină guvernanța economică a RPC. Principiul de bază este „proprietatea publică socialistă asupra mijloacelor de producție, și anume proprietatea întregului popor și proprietatea colectivă a oamenilor muncii”. Economia de stat este considerată „forța conducătoare a economiei naționale”, iar statul are mandatul „de a asigura consolidarea și creșterea acesteia” (10). În consecință, configurația generală a economiei chineze nu numai că permite intervenții substanțiale ale statului în economie, ci le prevede în mod expres. Noțiunea de supremație a proprietății publice asupra celei private este transpusă în întregul sistem juridic și este subliniată ca principiu general în toate actele legislative centrale. Legislația chineză în materie de proprietate este un prim exemplu: aceasta se referă la stadiul primar al socialismului și încredințează statului susținerea sistemului economic de bază în temeiul căruia proprietatea publică joacă un rol dominant. Sunt tolerate și alte forme de proprietate, cărora legea le permite să se dezvolte alături de proprietatea statului (11). |
| --- | --- |

(31)

Sistemul economic chinez se bazează pe conceptul unei „economii de piață socialiste”. Acest concept este consacrat în Constituția Chinei și determină guvernanța economică a RPC. Principiul de bază este „proprietatea publică socialistă asupra mijloacelor de producție, și anume proprietatea întregului popor și proprietatea colectivă a oamenilor muncii”. Economia de stat este considerată „forța conducătoare a economiei naționale”, iar statul are mandatul „de a asigura consolidarea și creșterea acesteia” (10). În consecință, configurația generală a economiei chineze nu numai că permite intervenții substanțiale ale statului în economie, ci le prevede în mod expres. Noțiunea de supremație a proprietății publice asupra celei private este transpusă în întregul sistem juridic și este subliniată ca principiu general în toate actele legislative centrale. Legislația chineză în materie de proprietate este un prim exemplu: aceasta se referă la stadiul primar al socialismului și încredințează statului susținerea sistemului economic de bază în temeiul căruia proprietatea publică joacă un rol dominant. Sunt tolerate și alte forme de proprietate, cărora legea le permite să se dezvolte alături de proprietatea statului (11).

10

11

| (32) | În plus, în temeiul legislației chineze, economia de piață socialistă este dezvoltată sub conducerea Partidului Comunist Chinez (denumit în continuare „PCC”). Structurile statului chinez și ale PCC sunt interconectate la toate nivelurile (juridic, instituțional, personal), formând o suprastructură în care rolul PCC și cel al statului nu pot fi diferențiate. În urma modificării Constituției chineze din martie 2018, rolului de conducere al PCC i s-a acordat o importanță și mai mare prin reafirmarea acestuia în textul articolului 1 din Constituție. După prima teză inițială a dispoziției: „[s]istemul socialist este sistemul de bază al Republicii Populare Chineze” s-a adăugat o a doua teză: „[t]răsătura definitorie a socialismului cu caracteristici chineze este autoritatea Partidului Comunist din China” (12). Aceasta ilustrează controlul PCC asupra sistemului economic al RPC. Acest control este inerent sistemului chinez și depășește situația obișnuită din alte țări în care guvernele exercită un amplu control macroeconomic în ale cărui limite interacționează forțele de pe piața liberă. |
| --- | --- |

(32)

În plus, în temeiul legislației chineze, economia de piață socialistă este dezvoltată sub conducerea Partidului Comunist Chinez (denumit în continuare „PCC”). Structurile statului chinez și ale PCC sunt interconectate la toate nivelurile (juridic, instituțional, personal), formând o suprastructură în care rolul PCC și cel al statului nu pot fi diferențiate. În urma modificării Constituției chineze din martie 2018, rolului de conducere al PCC i s-a acordat o importanță și mai mare prin reafirmarea acestuia în textul articolului 1 din Constituție. După prima teză inițială a dispoziției: „[s]istemul socialist este sistemul de bază al Republicii Populare Chineze” s-a adăugat o a doua teză: „[t]răsătura definitorie a socialismului cu caracteristici chineze este autoritatea Partidului Comunist din China” (12). Aceasta ilustrează controlul PCC asupra sistemului economic al RPC. Acest control este inerent sistemului chinez și depășește situația obișnuită din alte țări în care guvernele exercită un amplu control macroeconomic în ale cărui limite interacționează forțele de pe piața liberă.

12

| (33) | În primul rând, la nivelul controlului administrativ general, direcția în care se îndreaptă economia chineză este reglementată de un sistem complex de planificare industrială care afectează toate activitățile economice din țară. Ansamblul acestor planuri acoperă o matrice cuprinzătoare și complexă de sectoare și politici transversale și este prezent la toate nivelurile de guvernare. Planurile de la nivel provincial sunt detaliate, în timp ce planurile naționale stabilesc obiective mai ample. Planurile precizează, de asemenea, mijloacele pentru a sprijini sectoarele/industriile relevante, precum și termenele până la care trebuie îndeplinite obiectivele. Unele planuri cuprind obiective de rezultat explicite. Conform planurilor, sectoarele industriale individuale și/sau proiectele sunt identificate ca priorități (pozitive sau negative) în conformitate cu prioritățile guvernamentale și le sunt atribuite obiective specifice de dezvoltare (modernizare industrială, expansiune internațională etc.). Operatorii economici, atât privați, cât și de stat, trebuie să-și adapteze în mod eficace activitățile comerciale în funcție de realitățile impuse de sistemul de planificare. Nu numai din cauza caracterului obligatoriu al planurilor, ci și a faptului că autoritățile chineze competente de la toate nivelurile de guvernare aderă la sistemul de planuri și își utilizează în mod corespunzător puterile cu care au fost învestite, operatorii economici sunt determinați, astfel, să respecte prioritățile stabilite în planuri (13). |
| --- | --- |

(33)

În primul rând, la nivelul controlului administrativ general, direcția în care se îndreaptă economia chineză este reglementată de un sistem complex de planificare industrială care afectează toate activitățile economice din țară. Ansamblul acestor planuri acoperă o matrice cuprinzătoare și complexă de sectoare și politici transversale și este prezent la toate nivelurile de guvernare. Planurile de la nivel provincial sunt detaliate, în timp ce planurile naționale stabilesc obiective mai ample. Planurile precizează, de asemenea, mijloacele pentru a sprijini sectoarele/industriile relevante, precum și termenele până la care trebuie îndeplinite obiectivele. Unele planuri cuprind obiective de rezultat explicite. Conform planurilor, sectoarele industriale individuale și/sau proiectele sunt identificate ca priorități (pozitive sau negative) în conformitate cu prioritățile guvernamentale și le sunt atribuite obiective specifice de dezvoltare (modernizare industrială, expansiune internațională etc.). Operatorii economici, atât privați, cât și de stat, trebuie să-și adapteze în mod eficace activitățile comerciale în funcție de realitățile impuse de sistemul de planificare. Nu numai din cauza caracterului obligatoriu al planurilor, ci și a faptului că autoritățile chineze competente de la toate nivelurile de guvernare aderă la sistemul de planuri și își utilizează în mod corespunzător puterile cu care au fost învestite, operatorii economici sunt determinați, astfel, să respecte prioritățile stabilite în planuri (13).

13

| (34) | În al doilea rând, la nivelul alocării resurselor financiare, sistemul financiar al Chinei este dominat de băncile comerciale de stat. Aceste bănci, atunci când elaborează și pun în aplicare politica de creditare, trebuie să se alinieze la obiectivele politicii industriale a guvernului, iar nu să evalueze în primul rând meritele economice ale unui anumit proiect (a se vedea și punctul 3.3.2.9 de mai jos) (14). Același lucru este valabil și pentru celelalte componente ale sistemului financiar chinez, cum ar fi piețele bursiere, piețele de obligațiuni, piețele de capital privat etc. Chiar dacă au o importanță mai mică decât sectorul bancar, aceste părți ale sectorului financiar sunt organizate din punct de vedere instituțional și operațional într-un mod care nu este orientat spre maximizarea funcționării eficiente a piețelor financiare, ci spre asigurarea controlului și facilitarea intervenției statului și a PCC (15). |
| --- | --- |

(34)

În al doilea rând, la nivelul alocării resurselor financiare, sistemul financiar al Chinei este dominat de băncile comerciale de stat. Aceste bănci, atunci când elaborează și pun în aplicare politica de creditare, trebuie să se alinieze la obiectivele politicii industriale a guvernului, iar nu să evalueze în primul rând meritele economice ale unui anumit proiect (a se vedea și punctul 3.3.2.9 de mai jos) (14). Același lucru este valabil și pentru celelalte componente ale sistemului financiar chinez, cum ar fi piețele bursiere, piețele de obligațiuni, piețele de capital privat etc. Chiar dacă au o importanță mai mică decât sectorul bancar, aceste părți ale sectorului financiar sunt organizate din punct de vedere instituțional și operațional într-un mod care nu este orientat spre maximizarea funcționării eficiente a piețelor financiare, ci spre asigurarea controlului și facilitarea intervenției statului și a PCC (15).

14

15

| (35) | În al treilea rând, la nivelul mediului de reglementare, intervențiile statului în economie se realizează sub multiple forme. De exemplu, normele privind achizițiile publice sunt utilizate cu regularitate în vederea atingerii obiectivelor de politică, altele decât eficiența economică, subminând astfel principiile bazate pe piață în acest domeniu. Legislația aplicabilă prevede în mod specific că achizițiile publice trebuie efectuate cu scopul de a facilita realizarea obiectivelor stabilite prin politicile de stat. Natura acestor obiective rămâne totuși nedefinită, lăsând astfel organismelor decizionale o marjă largă de apreciere (16). În mod similar, în domeniul investițiilor, autoritățile chineze mențin un control și o influență semnificative asupra destinației și dimensiunii investițiilor de stat și private. Autoritățile utilizează trierea investițiilor, precum și diverse stimulente, restricții și interdicții legate de investiții ca instrumente importante de sprijinire a obiectivelor politicii industriale, cum ar fi menținerea controlului statului asupra sectoarelor esențiale sau consolidarea industriei interne (17). |
| --- | --- |

(35)

În al treilea rând, la nivelul mediului de reglementare, intervențiile statului în economie se realizează sub multiple forme. De exemplu, normele privind achizițiile publice sunt utilizate cu regularitate în vederea atingerii obiectivelor de politică, altele decât eficiența economică, subminând astfel principiile bazate pe piață în acest domeniu. Legislația aplicabilă prevede în mod specific că achizițiile publice trebuie efectuate cu scopul de a facilita realizarea obiectivelor stabilite prin politicile de stat. Natura acestor obiective rămâne totuși nedefinită, lăsând astfel organismelor decizionale o marjă largă de apreciere (16). În mod similar, în domeniul investițiilor, autoritățile chineze mențin un control și o influență semnificative asupra destinației și dimensiunii investițiilor de stat și private. Autoritățile utilizează trierea investițiilor, precum și diverse stimulente, restricții și interdicții legate de investiții ca instrumente importante de sprijinire a obiectivelor politicii industriale, cum ar fi menținerea controlului statului asupra sectoarelor esențiale sau consolidarea industriei interne (17).

16

17

| (36) | În concluzie, modelul economic chinez se bazează pe anumite axiome de bază care prevăd și încurajează intervenții multiple ale statului. Astfel de intervenții substanțiale ale statului sunt în contradicție cu jocul liber al forțelor pieței, ceea ce conduce la distorsionarea alocării eficiente a resurselor în conformitate cu principiile pieței (18). |
| --- | --- |

(36)

În concluzie, modelul economic chinez se bazează pe anumite axiome de bază care prevăd și încurajează intervenții multiple ale statului. Astfel de intervenții substanțiale ale statului sunt în contradicție cu jocul liber al forțelor pieței, ceea ce conduce la distorsionarea alocării eficiente a resurselor în conformitate cu principiile pieței (18).

18

3.1.2.3.   Distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază: deservirea pieței în cauză în mare măsură de întreprinderi care se află în proprietatea autorităților din țara exportatoare sau care își desfășoară activitatea sub controlul, supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea autorităților respective

| (37) | În RPC, întreprinderile care își desfășoară activitatea în proprietatea, sub controlul sau supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea statului reprezintă o parte esențială a economiei. |
| --- | --- |

(37)

În RPC, întreprinderile care își desfășoară activitatea în proprietatea, sub controlul sau supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea statului reprezintă o parte esențială a economiei.

| (38) | Singurul producător chinez de peroxosulfați care a cooperat cu Comisia în cadrul prezentei anchete se află în proprietate privată. Comisia nu dispune de informații precise cu privire la structura acționariatului altor societăți active în sectorul peroxosulfaților din RPC. |
| --- | --- |

(38)

Singurul producător chinez de peroxosulfați care a cooperat cu Comisia în cadrul prezentei anchete se află în proprietate privată. Comisia nu dispune de informații precise cu privire la structura acționariatului altor societăți active în sectorul peroxosulfaților din RPC.

| (39) | În ceea ce privește controlul, supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea exercitate de stat, guvernul și PCC mențin structuri care le asigură influența continuă asupra întreprinderilor. Statul (și în multe privințe, inclusiv PCC) nu numai că formulează și supraveghează în mod activ punerea în aplicare a politicilor economice generale de către întreprinderile individuale, dar își revendică și dreptul de a participa la procesul decizional operațional al acestora. Elementele care indică existența controlului exercitat de stat asupra întreprinderilor din sectorul peroxosulfaților sunt detaliate în continuare la punctul 3.1.2.4 de mai jos. Având în vedere nivelul ridicat al controlului și al intervenției statului în sectorul chimic, astfel cum este descris mai jos, până și producătorii privați de peroxosulfați sunt împiedicați să își desfășoare activitatea în condiții de piață. |
| --- | --- |

(39)

În ceea ce privește controlul, supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea exercitate de stat, guvernul și PCC mențin structuri care le asigură influența continuă asupra întreprinderilor. Statul (și în multe privințe, inclusiv PCC) nu numai că formulează și supraveghează în mod activ punerea în aplicare a politicilor economice generale de către întreprinderile individuale, dar își revendică și dreptul de a participa la procesul decizional operațional al acestora. Elementele care indică existența controlului exercitat de stat asupra întreprinderilor din sectorul peroxosulfaților sunt detaliate în continuare la punctul 3.1.2.4 de mai jos. Având în vedere nivelul ridicat al controlului și al intervenției statului în sectorul chimic, astfel cum este descris mai jos, până și producătorii privați de peroxosulfați sunt împiedicați să își desfășoare activitatea în condiții de piață.

3.1.2.4.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază: prezența statului în cadrul firmelor, care face posibilă intervenția acestuia în procesul de stabilire a prețurilor sau a costurilor

| (40) | Autoritățile chineze sunt în măsură să intervină în stabilirea prețurilor și a costurilor prin prezența statului în cadrul firmelor. Astfel cum se prevede în legislația chineză, celulele PCC din cadrul întreprinderilor deținute de stat și al întreprinderilor private reprezintă un alt canal prin care statul poate interveni în deciziile comerciale. Potrivit dreptului întreprinderilor comerciale din RPC, în fiecare întreprindere trebuie să se înființeze câte o organizație a PCC (cu cel puțin trei membri ai PCC, astfel cum se specifică în Constituția PCC) (19), iar întreprinderea trebuie să ofere condițiile necesare pentru activitățile organizației de partid. Se pare că PCC exercită, de asemenea, presiuni asupra societăților private să acorde prioritate „patriotismului” și să urmeze disciplina de partid (20). În 2017, s-a raportat că există celule de partid în 70 % dintre cele aproximativ 1,86 milioane de societăți private, exercitându-se o presiune tot mai mare asupra organizațiilor PCC să aibă ultimul cuvânt în procesul decizional din cadrul societăților respective (21). Aceste reguli se aplică în mod general întregii economii chineze. Comisia a constatat că aceste reguli se aplică inclusiv producătorilor de peroxosulfați și furnizorilor lor de factori de producție. |
| --- | --- |

(40)

Autoritățile chineze sunt în măsură să intervină în stabilirea prețurilor și a costurilor prin prezența statului în cadrul firmelor. Astfel cum se prevede în legislația chineză, celulele PCC din cadrul întreprinderilor deținute de stat și al întreprinderilor private reprezintă un alt canal prin care statul poate interveni în deciziile comerciale. Potrivit dreptului întreprinderilor comerciale din RPC, în fiecare întreprindere trebuie să se înființeze câte o organizație a PCC (cu cel puțin trei membri ai PCC, astfel cum se specifică în Constituția PCC) (19), iar întreprinderea trebuie să ofere condițiile necesare pentru activitățile organizației de partid. Se pare că PCC exercită, de asemenea, presiuni asupra societăților private să acorde prioritate „patriotismului” și să urmeze disciplina de partid (20). În 2017, s-a raportat că există celule de partid în 70 % dintre cele aproximativ 1,86 milioane de societăți private, exercitându-se o presiune tot mai mare asupra organizațiilor PCC să aibă ultimul cuvânt în procesul decizional din cadrul societăților respective (21). Aceste reguli se aplică în mod general întregii economii chineze. Comisia a constatat că aceste reguli se aplică inclusiv producătorilor de peroxosulfați și furnizorilor lor de factori de producție.

19

20

21

| (41) | Mai precis, în ancheta inițială privind peroxosulfații, s-a stabilit în cazul uneia dintre societăți că majoritatea directorilor din Consiliul de administrație, inclusiv președintele acestuia, care deținea o parte semnificativă din societate, au rămas aceiași ca și înainte de privatizare și fuseseră numiți de către stat. S-a constatat, de asemenea, că aceștia erau membri ai PCC. În plus, compania a fost incapabilă să dovedească efectuarea plății pentru acțiuni în timpul procesului de privatizare (22). |
| --- | --- |

(41)

Mai precis, în ancheta inițială privind peroxosulfații, s-a stabilit în cazul uneia dintre societăți că majoritatea directorilor din Consiliul de administrație, inclusiv președintele acestuia, care deținea o parte semnificativă din societate, au rămas aceiași ca și înainte de privatizare și fuseseră numiți de către stat. S-a constatat, de asemenea, că aceștia erau membri ai PCC. În plus, compania a fost incapabilă să dovedească efectuarea plății pentru acțiuni în timpul procesului de privatizare (22).

22

| (42) | Într-o altă societate, care a fost fondată ca întreprindere cu capital de stat și privatizată în anul 2000, ancheta inițială a arătat că trei membri ai personalului care dețineau funcții de conducere înainte de privatizare au fost cei care au condus privatizarea și că aceștia încă păstrau controlul asupra factorilor de decizie principali din societate. S-a constatat că cele trei persoane erau membri ai PCC (23). În ceea ce privește o a treia societate care a făcut obiectul anchetei inițiale, s-a constatat că capitalul utilizat pentru înființarea societății a fost obținut de la întreprinderi colective administrate de actualul președinte al societății (24). |
| --- | --- |

(42)

Într-o altă societate, care a fost fondată ca întreprindere cu capital de stat și privatizată în anul 2000, ancheta inițială a arătat că trei membri ai personalului care dețineau funcții de conducere înainte de privatizare au fost cei care au condus privatizarea și că aceștia încă păstrau controlul asupra factorilor de decizie principali din societate. S-a constatat că cele trei persoane erau membri ai PCC (23). În ceea ce privește o a treia societate care a făcut obiectul anchetei inițiale, s-a constatat că capitalul utilizat pentru înființarea societății a fost obținut de la întreprinderi colective administrate de actualul președinte al societății (24).

23

24

| (43) | Prezența și intervenția statului pe piețele financiare (a se vedea și punctul 3.3.2.8 de mai jos), precum și în procesul de furnizare a materiilor prime și a factorilor de producție au, la rândul lor, un efect de denaturare a pieței (25). |
| --- | --- |

(43)

Prezența și intervenția statului pe piețele financiare (a se vedea și punctul 3.3.2.8 de mai jos), precum și în procesul de furnizare a materiilor prime și a factorilor de producție au, la rândul lor, un efect de denaturare a pieței (25).

25

| (44) | Având în vedere toate cele menționate mai sus și în absența unor informații care să conteste afirmațiile de mai sus, Comisia a concluzionat că prezența statului în cadrul întreprinderilor din sectorul peroxosulfaților, precum și din sectorul financiar și din alte sectoare ale factorilor de producție, coroborată cu cadrul descris la punctul 3.3.2.3 și la punctele următoare, permite autorităților chineze să intervină în ceea ce privește prețurile și costurile. |
| --- | --- |

(44)

Având în vedere toate cele menționate mai sus și în absența unor informații care să conteste afirmațiile de mai sus, Comisia a concluzionat că prezența statului în cadrul întreprinderilor din sectorul peroxosulfaților, precum și din sectorul financiar și din alte sectoare ale factorilor de producție, coroborată cu cadrul descris la punctul 3.3.2.3 și la punctele următoare, permite autorităților chineze să intervină în ceea ce privește prețurile și costurile.

3.1.2.5.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a treia liniuță din regulamentul de bază: existența unor politici sau măsuri publice discriminatorii în favoarea furnizorilor interni sau care influențează în alt mod forțele de pe piața liberă

| (45) | Direcția economiei chineze este într-o mare măsură determinată de un sistem complex de planificare care stabilește prioritățile și prevede obiectivele asupra cărora trebuie să se concentreze administrațiile centrale și locale. Există planuri relevante la toate nivelurile administrative care acoperă practic toate sectoarele economice, obiectivele stabilite de instrumentele de planificare sunt obligatorii, iar autoritățile de la fiecare nivel administrativ monitorizează punerea în aplicare a planurilor de către nivelul inferior corespunzător al administrației. În ansamblu, sistemul de planificare din RPC are ca rezultat faptul că resursele sunt direcționate către sectoare desemnate de guvern ca fiind strategice sau importante din punct de vedere politic într-un alt mod, în loc să fie alocate după cum dictează forțele pieței (26). |
| --- | --- |

(45)

Direcția economiei chineze este într-o mare măsură determinată de un sistem complex de planificare care stabilește prioritățile și prevede obiectivele asupra cărora trebuie să se concentreze administrațiile centrale și locale. Există planuri relevante la toate nivelurile administrative care acoperă practic toate sectoarele economice, obiectivele stabilite de instrumentele de planificare sunt obligatorii, iar autoritățile de la fiecare nivel administrativ monitorizează punerea în aplicare a planurilor de către nivelul inferior corespunzător al administrației. În ansamblu, sistemul de planificare din RPC are ca rezultat faptul că resursele sunt direcționate către sectoare desemnate de guvern ca fiind strategice sau importante din punct de vedere politic într-un alt mod, în loc să fie alocate după cum dictează forțele pieței (26).

26

| (46) | Cel mai cuprinzător și mai detaliat document de politică privind sectorul chimic din China este cel de al 13-lea plan cincinal pentru industria chimică și petrochimică (2016-2020) (denumit în continuare „planul”). De exemplu, în ceea ce privește amoniacul, care este materia primă principală pentru peroxosulfați, planul solicită să se pună accentul pe promovarea celei de a doua etape a instalației de producere a amoniacului Cangzhou Zhengyuan, cu o capacitate de 600 000 de tone (27). Planul prevede că, în principiu, nu se va construi o nouă instalație sintetică de producere a amoniacului care să utilizeze drept materie primă gaze naturale și cărbune solid nefumigen. În schimb, ar trebui să se pună accent pe dezvoltarea unui avantaj competitiv al industriei pentru a crea noi legături în lanțul industrial, precum industria carbo-chimică (28). Planul promovează, de asemenea, seturi de tehnologii și echipamente care asigură o producție anuală care depășește un milion de tone de amoniac sintetic și de metanol sintetic (29). |
| --- | --- |

(46)

Cel mai cuprinzător și mai detaliat document de politică privind sectorul chimic din China este cel de al 13-lea plan cincinal pentru industria chimică și petrochimică (2016-2020) (denumit în continuare „planul”). De exemplu, în ceea ce privește amoniacul, care este materia primă principală pentru peroxosulfați, planul solicită să se pună accentul pe promovarea celei de a doua etape a instalației de producere a amoniacului Cangzhou Zhengyuan, cu o capacitate de 600 000 de tone (27). Planul prevede că, în principiu, nu se va construi o nouă instalație sintetică de producere a amoniacului care să utilizeze drept materie primă gaze naturale și cărbune solid nefumigen. În schimb, ar trebui să se pună accent pe dezvoltarea unui avantaj competitiv al industriei pentru a crea noi legături în lanțul industrial, precum industria carbo-chimică (28). Planul promovează, de asemenea, seturi de tehnologii și echipamente care asigură o producție anuală care depășește un milion de tone de amoniac sintetic și de metanol sintetic (29).

27

28

29

| (47) | În ceea ce privește alte materii prime esențiale - acidul sulfuric - cel de-al 13-lea plan cincinal pentru dezvoltarea industriei petrochimice din provincia Hebei oferă un exemplu al modului în care obiectivul de politică și țintele sunt transmise de la nivel național către următorul nivel al administrației. Ca urmare a unei analize a realizărilor din cadrul celui de al 12-lea plan cincinal, planul identifică principalele probleme pentru următoarea perioadă de cinci ani, precum necesitatea de a îmbunătăți structura produsului (30). |
| --- | --- |

(47)

În ceea ce privește alte materii prime esențiale - acidul sulfuric - cel de-al 13-lea plan cincinal pentru dezvoltarea industriei petrochimice din provincia Hebei oferă un exemplu al modului în care obiectivul de politică și țintele sunt transmise de la nivel național către următorul nivel al administrației. Ca urmare a unei analize a realizărilor din cadrul celui de al 12-lea plan cincinal, planul identifică principalele probleme pentru următoarea perioadă de cinci ani, precum necesitatea de a îmbunătăți structura produsului (30).

30

| (48) | În ceea ce privește o altă materie primă - hidroxidul de potasiu - sărurile de potasiu sunt menționate în cel de-al 13-lea plan cincinal pentru resurse minerale. Planul identifică o serie de probleme în sectorul minier: intervențiile statului în alocarea resurselor sunt încă relativ numeroase, principiile pieței aplicabile drepturilor de exploatare nu sunt cuprinzătoare, sistemul modern al pieței miniere nu este încă finalizat (31). Sarea de potasiu este unul dintre mineralele identificate drept „strategice”. Unul dintre obiectivele explicite ale planului este să se consolideze bazele de sare de potasiu din Qinghai Chaohan și Xinjiang Lopnur, pentru a menține rata autosuficienței interne între 55 % și 60 % și pentru a controla intensitatea extracției de sare de potasiu și noile creșteri ale capacității de producție (32). |
| --- | --- |

(48)

În ceea ce privește o altă materie primă - hidroxidul de potasiu - sărurile de potasiu sunt menționate în cel de-al 13-lea plan cincinal pentru resurse minerale. Planul identifică o serie de probleme în sectorul minier: intervențiile statului în alocarea resurselor sunt încă relativ numeroase, principiile pieței aplicabile drepturilor de exploatare nu sunt cuprinzătoare, sistemul modern al pieței miniere nu este încă finalizat (31). Sarea de potasiu este unul dintre mineralele identificate drept „strategice”. Unul dintre obiectivele explicite ale planului este să se consolideze bazele de sare de potasiu din Qinghai Chaohan și Xinjiang Lopnur, pentru a menține rata autosuficienței interne între 55 % și 60 % și pentru a controla intensitatea extracției de sare de potasiu și noile creșteri ale capacității de producție (32).

31

32

| (49) | În plus, alte diverse intervenții ale statului afectează lanțul de aprovizionare pe întreg teritoriul Chinei pentru principalele materii prime și pentru energie. Există un nivel ridicat de intervenție a statului în sectorul electricității, care se concretizează prin supracapacitate, prețuri diferențiate și/sau preferențiale pentru energia electrică care au scopul de a reduce facturile la energie electrică pentru sectorul peroxosulfaților din China (33). În ceea ce privește sulfatul de amoniu, există sisteme de subvenționare, în special programe fiscale, punerea la dispoziție de terenuri, programe de împrumut, granturi și alte programe (34). În ceea ce privește hidroxidul de sodiu (soda caustică): se furnizează energie electrică la tarife mai mici (35). |
| --- | --- |

(49)

În plus, alte diverse intervenții ale statului afectează lanțul de aprovizionare pe întreg teritoriul Chinei pentru principalele materii prime și pentru energie. Există un nivel ridicat de intervenție a statului în sectorul electricității, care se concretizează prin supracapacitate, prețuri diferențiate și/sau preferențiale pentru energia electrică care au scopul de a reduce facturile la energie electrică pentru sectorul peroxosulfaților din China (33). În ceea ce privește sulfatul de amoniu, există sisteme de subvenționare, în special programe fiscale, punerea la dispoziție de terenuri, programe de împrumut, granturi și alte programe (34). În ceea ce privește hidroxidul de sodiu (soda caustică): se furnizează energie electrică la tarife mai mici (35).

33

34

35

| (50) | Prin urmare, s-a stabilit că autoritățile chineze au pus în aplicare o serie de politici publice care influențează forțele de pe piața liberă în ceea ce privește producția materiilor prime utilizate în sectorul peroxosulfaților. Astfel de măsuri împiedică forțele pieței să funcționeze normal. |
| --- | --- |

(50)

Prin urmare, s-a stabilit că autoritățile chineze au pus în aplicare o serie de politici publice care influențează forțele de pe piața liberă în ceea ce privește producția materiilor prime utilizate în sectorul peroxosulfaților. Astfel de măsuri împiedică forțele pieței să funcționeze normal.

3.1.2.6.   Distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază: lipsa, aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul, întreprinderile sau proprietatea

| (51) | Potrivit informațiilor din dosar, sistemul chinez de declarare a falimentului pare a fi inadecvat pentru îndeplinirea principalelor sale obiective, cum ar fi acela de a soluționa în mod echitabil creanțele și datoriile și de a proteja drepturile și interesele legale ale creditorilor și debitorilor. Acest aspect pare să se datoreze faptului că, deși legislația chineză în materie de faliment se bazează, din punct de vedere formal, pe principii similare legislațiilor corespunzătoare din alte țări, sistemul chinez este caracterizat de o aplicare insuficientă sistematică. Este bine știut că numărul falimentelor rămâne scăzut în raport cu dimensiunea economiei țării, nu în ultimul rând deoarece procedura de insolvență suferă de o serie de deficiențe, care acționează efectiv ca un factor de descurajare a declarării falimentului. În plus, rolul statului în procedurile de insolvență rămâne puternic și activ, având adesea o influență directă asupra rezultatului procedurii (36). |
| --- | --- |

(51)

Potrivit informațiilor din dosar, sistemul chinez de declarare a falimentului pare a fi inadecvat pentru îndeplinirea principalelor sale obiective, cum ar fi acela de a soluționa în mod echitabil creanțele și datoriile și de a proteja drepturile și interesele legale ale creditorilor și debitorilor. Acest aspect pare să se datoreze faptului că, deși legislația chineză în materie de faliment se bazează, din punct de vedere formal, pe principii similare legislațiilor corespunzătoare din alte țări, sistemul chinez este caracterizat de o aplicare insuficientă sistematică. Este bine știut că numărul falimentelor rămâne scăzut în raport cu dimensiunea economiei țării, nu în ultimul rând deoarece procedura de insolvență suferă de o serie de deficiențe, care acționează efectiv ca un factor de descurajare a declarării falimentului. În plus, rolul statului în procedurile de insolvență rămâne puternic și activ, având adesea o influență directă asupra rezultatului procedurii (36).

36

| (52) | În plus, deficiențele sistemului drepturilor de proprietate sunt evidente îndeosebi în ceea ce privește dreptul de proprietate asupra terenurilor și drepturile de folosință asupra terenurilor în RPC (37). Toate terenurile sunt deținute de statul chinez (terenuri rurale deținute în mod colectiv și terenuri urbane aflate în proprietatea statului). Alocarea terenurilor se face exclusiv de către stat. Există dispoziții legale care vizează atribuirea drepturilor de utilizare a terenurilor într-un mod transparent și la prețurile pieței, de exemplu prin introducerea procedurilor de licitație. Totuși, se întâmplă frecvent ca aceste dispoziții să nu fie respectate, anumiți cumpărători obținând terenul gratuit sau sub prețul pieței (38). În plus, autoritățile urmăresc deseori obiective politice specifice, inclusiv punerea în aplicare a planurilor economice în cadrul alocării terenurilor (39). |
| --- | --- |

(52)

În plus, deficiențele sistemului drepturilor de proprietate sunt evidente îndeosebi în ceea ce privește dreptul de proprietate asupra terenurilor și drepturile de folosință asupra terenurilor în RPC (37). Toate terenurile sunt deținute de statul chinez (terenuri rurale deținute în mod colectiv și terenuri urbane aflate în proprietatea statului). Alocarea terenurilor se face exclusiv de către stat. Există dispoziții legale care vizează atribuirea drepturilor de utilizare a terenurilor într-un mod transparent și la prețurile pieței, de exemplu prin introducerea procedurilor de licitație. Totuși, se întâmplă frecvent ca aceste dispoziții să nu fie respectate, anumiți cumpărători obținând terenul gratuit sau sub prețul pieței (38). În plus, autoritățile urmăresc deseori obiective politice specifice, inclusiv punerea în aplicare a planurilor economice în cadrul alocării terenurilor (39).

37

38

39

| (53) | Prin urmare, legislația chineză în materie de faliment și de proprietate nu pare să funcționeze în mod corespunzător, ceea ce conduce la distorsiuni atunci când sunt menținute întreprinderi insolvente pe linia de plutire și în ceea ce privește furnizarea și achiziția de terenuri în RPC. Aceste legi se aplică, de asemenea, în sectorul peroxosulfaților și furnizorilor de materii prime pentru acesta. Pentru doi producători de peroxosulfați, Comisia a constatat că denaturările au fost reportate din economia planificată, în special în ceea ce privește costul drepturilor de folosință asupra terenurilor dobândite (40). Anchetele recente efectuate în alte sectoare au confirmat, de asemenea, acordarea drepturilor de folosință asupra terenurilor contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată (41). |
| --- | --- |

(53)

Prin urmare, legislația chineză în materie de faliment și de proprietate nu pare să funcționeze în mod corespunzător, ceea ce conduce la distorsiuni atunci când sunt menținute întreprinderi insolvente pe linia de plutire și în ceea ce privește furnizarea și achiziția de terenuri în RPC. Aceste legi se aplică, de asemenea, în sectorul peroxosulfaților și furnizorilor de materii prime pentru acesta. Pentru doi producători de peroxosulfați, Comisia a constatat că denaturările au fost reportate din economia planificată, în special în ceea ce privește costul drepturilor de folosință asupra terenurilor dobândite (40). Anchetele recente efectuate în alte sectoare au confirmat, de asemenea, acordarea drepturilor de folosință asupra terenurilor contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată (41).

40

41

| (54) | Având în vedere cele de mai sus și în absența cooperării în acest caz, Comisia a concluzionat că există o aplicare discriminatorie sau o aplicare inadecvată a legislației în materie de faliment și proprietate în sectorul peroxosulfaților. |
| --- | --- |

(54)

Având în vedere cele de mai sus și în absența cooperării în acest caz, Comisia a concluzionat că există o aplicare discriminatorie sau o aplicare inadecvată a legislației în materie de faliment și proprietate în sectorul peroxosulfaților.

3.1.2.7.   Distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază: distorsionarea costurilor salariale

| (55) | Un sistem de salarizare bazată pe piață nu se poate dezvolta pe deplin în RPC, deoarece lucrătorii și angajatorii sunt împiedicați să își exercite drepturile la organizare colectivă. RPC nu a ratificat o serie de convenții de bază ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM), în special cele privind libertatea de asociere și negocierea colectivă (42). Conform legislației naționale, este activă o singură organizație sindicală. Această organizație nu este, totuși, independentă de autoritățile statului, iar implicarea sa în negocierea colectivă și în protecția drepturilor lucrătorilor rămâne rudimentară (43). În plus, mobilitatea forței de muncă din China este limitată de sistemul de înregistrare a gospodăriilor, care limitează accesul la întreaga gamă de asigurări sociale și de alte beneficii pentru rezidenții locali dintr-o anumită zonă administrativă. Aceasta are, în mod obișnuit, drept consecință faptul că lucrătorii care nu sunt în posesia înregistrării domiciliului local se găsesc într-o situație vulnerabilă de muncă și primesc venituri mai mici decât titularii înregistrării domiciliului (44). Aceste constatări conduc la denaturarea costurilor salariale în RPC. |
| --- | --- |

(55)

Un sistem de salarizare bazată pe piață nu se poate dezvolta pe deplin în RPC, deoarece lucrătorii și angajatorii sunt împiedicați să își exercite drepturile la organizare colectivă. RPC nu a ratificat o serie de convenții de bază ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM), în special cele privind libertatea de asociere și negocierea colectivă (42). Conform legislației naționale, este activă o singură organizație sindicală. Această organizație nu este, totuși, independentă de autoritățile statului, iar implicarea sa în negocierea colectivă și în protecția drepturilor lucrătorilor rămâne rudimentară (43). În plus, mobilitatea forței de muncă din China este limitată de sistemul de înregistrare a gospodăriilor, care limitează accesul la întreaga gamă de asigurări sociale și de alte beneficii pentru rezidenții locali dintr-o anumită zonă administrativă. Aceasta are, în mod obișnuit, drept consecință faptul că lucrătorii care nu sunt în posesia înregistrării domiciliului local se găsesc într-o situație vulnerabilă de muncă și primesc venituri mai mici decât titularii înregistrării domiciliului (44). Aceste constatări conduc la denaturarea costurilor salariale în RPC.

42

43

44

| (56) | Niciun element din dosarul prezentei anchete nu a indicat faptul că sectorul peroxosulfaților nu ar fi supus sistemului chinez de drept al muncii. De fapt, sectorul respectiv pare să fie afectat în egală măsură de distorsiunile costurilor salariale atât direct (la fabricarea produsului care face obiectul reexaminării), cât și indirect (atunci când se utilizează capitalul sau factorii de producție proveniți de la societăți reglementate de același sistem de muncă din RPC). |
| --- | --- |

(56)

Niciun element din dosarul prezentei anchete nu a indicat faptul că sectorul peroxosulfaților nu ar fi supus sistemului chinez de drept al muncii. De fapt, sectorul respectiv pare să fie afectat în egală măsură de distorsiunile costurilor salariale atât direct (la fabricarea produsului care face obiectul reexaminării), cât și indirect (atunci când se utilizează capitalul sau factorii de producție proveniți de la societăți reglementate de același sistem de muncă din RPC).

| (57) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că există distorsiuni ale costurilor salariale în sectorul peroxosulfaților, inclusiv în ceea ce privește produsul care face obiectul reexaminării. |
| --- | --- |

(57)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că există distorsiuni ale costurilor salariale în sectorul peroxosulfaților, inclusiv în ceea ce privește produsul care face obiectul reexaminării.

3.1.2.8.   Distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază: accesul la finanțare acordat de instituțiile care pun în aplicare obiectivele de politică publică sau care, în vreun alt fel, nu acționează independent de stat

| (58) | Accesul la capital al actorilor corporativi din RPC este afectat de diverse distorsiuni. |
| --- | --- |

(58)

Accesul la capital al actorilor corporativi din RPC este afectat de diverse distorsiuni.

| (59) | În primul rând, sistemul financiar chinez este caracterizat de poziția puternică pe piață a băncilor deținute de stat (45), care, atunci când acordă acces la finanțare, iau în considerare alte criterii decât viabilitatea economică a unui proiect. În mod similar cu IDS nefinanciare, băncile rămân conectate la stat nu numai prin statutul proprietății, ci și prin relații personale (directorii executivi ai instituțiilor financiare mari de stat sunt, la urma urmei, numiți de PCC) (46) și, tot ca în cazul IDS nefinanciare, băncile aplică în mod regulat politici publice elaborate de guvern. În acest sens, băncile respectă o obligație legală explicită de a-și desfășura activitatea în conformitate cu necesitățile dezvoltării economice și sociale naționale și sub îndrumarea politicilor industriale ale statului (47). Acest lucru este amplificat de normele suplimentare existente, care direcționează finanțele către sectoare desemnate de guvern ca fiind încurajate sau importante într-un alt mod (48). |
| --- | --- |

(59)

În primul rând, sistemul financiar chinez este caracterizat de poziția puternică pe piață a băncilor deținute de stat (45), care, atunci când acordă acces la finanțare, iau în considerare alte criterii decât viabilitatea economică a unui proiect. În mod similar cu IDS nefinanciare, băncile rămân conectate la stat nu numai prin statutul proprietății, ci și prin relații personale (directorii executivi ai instituțiilor financiare mari de stat sunt, la urma urmei, numiți de PCC) (46) și, tot ca în cazul IDS nefinanciare, băncile aplică în mod regulat politici publice elaborate de guvern. În acest sens, băncile respectă o obligație legală explicită de a-și desfășura activitatea în conformitate cu necesitățile dezvoltării economice și sociale naționale și sub îndrumarea politicilor industriale ale statului (47). Acest lucru este amplificat de normele suplimentare existente, care direcționează finanțele către sectoare desemnate de guvern ca fiind încurajate sau importante într-un alt mod (48).

45

46

47

48

| (60) | Deși se recunoaște faptul că este posibil să existe diferite dispoziții legale care se referă la necesitatea de a respecta comportamentul bancar obișnuit și normele prudențiale, cum ar fi necesitatea de a analiza bonitatea debitorului, elementele de probă relevante indică faptul că aceste dispoziții joacă doar un rol secundar în aplicarea diferitelor instrumente juridice (49). Constatările efectuate în anchetele anterioare de apărare comercială au ajuns, la rândul lor, la aceeași concluzie (50). |
| --- | --- |

(60)

Deși se recunoaște faptul că este posibil să existe diferite dispoziții legale care se referă la necesitatea de a respecta comportamentul bancar obișnuit și normele prudențiale, cum ar fi necesitatea de a analiza bonitatea debitorului, elementele de probă relevante indică faptul că aceste dispoziții joacă doar un rol secundar în aplicarea diferitelor instrumente juridice (49). Constatările efectuate în anchetele anterioare de apărare comercială au ajuns, la rândul lor, la aceeași concluzie (50).

49

50

| (61) | În plus, ratingurile obligațiunilor și creditelor sunt adesea distorsionate din mai multe motive, inclusiv din cauza faptului că evaluarea riscurilor este influențată de importanța strategică a întreprinderii în cauză pentru autoritățile chineze și de soliditatea oricărei garanții implicite din partea guvernului. Estimările sugerează în mod ferm că ratingurile de credit din China corespund în mod sistematic unor ratinguri internaționale inferioare (51). |
| --- | --- |

(61)

În plus, ratingurile obligațiunilor și creditelor sunt adesea distorsionate din mai multe motive, inclusiv din cauza faptului că evaluarea riscurilor este influențată de importanța strategică a întreprinderii în cauză pentru autoritățile chineze și de soliditatea oricărei garanții implicite din partea guvernului. Estimările sugerează în mod ferm că ratingurile de credit din China corespund în mod sistematic unor ratinguri internaționale inferioare (51).

51

| (62) | Aceasta are drept rezultat o preferință de a acorda împrumuturi întreprinderilor deținute de stat, întreprinderilor private mari care beneficiază de relații la nivel înalt și întreprinderilor din sectoare industriale cheie, ceea ce implică faptul că disponibilitatea și costul capitalului nu sunt egale pentru toți jucătorii de pe piață. |
| --- | --- |

(62)

Aceasta are drept rezultat o preferință de a acorda împrumuturi întreprinderilor deținute de stat, întreprinderilor private mari care beneficiază de relații la nivel înalt și întreprinderilor din sectoare industriale cheie, ceea ce implică faptul că disponibilitatea și costul capitalului nu sunt egale pentru toți jucătorii de pe piață.

| (63) | În al doilea rând, costurile îndatorării au fost menținute în mod artificial la un nivel scăzut pentru a stimula creșterea investițiilor. Acest lucru a condus la utilizarea excesivă a investițiilor de capital, cu rentabilitate tot mai redusă a investițiilor. Acest lucru este ilustrat de recenta creștere a nivelului de îndatorare al întreprinderilor din sectorul de stat, în pofida unei scăderi accentuate a rentabilității, ceea ce sugerează că mecanismele care acționează în sistemul bancar nu țin seama de răspunsurile comerciale normale. |
| --- | --- |

(63)

În al doilea rând, costurile îndatorării au fost menținute în mod artificial la un nivel scăzut pentru a stimula creșterea investițiilor. Acest lucru a condus la utilizarea excesivă a investițiilor de capital, cu rentabilitate tot mai redusă a investițiilor. Acest lucru este ilustrat de recenta creștere a nivelului de îndatorare al întreprinderilor din sectorul de stat, în pofida unei scăderi accentuate a rentabilității, ceea ce sugerează că mecanismele care acționează în sistemul bancar nu țin seama de răspunsurile comerciale normale.

| (64) | În al treilea rând, deși liberalizarea ratei nominale a dobânzii a fost realizată în octombrie 2015, semnalele la nivel de prețuri nu sunt încă rezultatul forțelor de pe piața liberă, ci sunt influențate de distorsiunile induse de guvern. Într-adevăr, cota împrumuturilor la sau sub rata de referință reprezintă încă 45 % din totalul împrumuturilor, iar recurgerea la credite specifice pare să se fi intensificat, având în vedere că această cotă a crescut semnificativ din 2015 în ciuda înrăutățirii condițiilor economice (52). Ratele dobânzilor menținute în mod artificial la niveluri reduse au ca rezultat stabilirea unor prețuri prea mici și, prin urmare, utilizarea excesivă a capitalului. |
| --- | --- |

(64)

În al treilea rând, deși liberalizarea ratei nominale a dobânzii a fost realizată în octombrie 2015, semnalele la nivel de prețuri nu sunt încă rezultatul forțelor de pe piața liberă, ci sunt influențate de distorsiunile induse de guvern. Într-adevăr, cota împrumuturilor la sau sub rata de referință reprezintă încă 45 % din totalul împrumuturilor, iar recurgerea la credite specifice pare să se fi intensificat, având în vedere că această cotă a crescut semnificativ din 2015 în ciuda înrăutățirii condițiilor economice (52). Ratele dobânzilor menținute în mod artificial la niveluri reduse au ca rezultat stabilirea unor prețuri prea mici și, prin urmare, utilizarea excesivă a capitalului.

52

| (65) | Creșterea generală a creditării în RPC indică o pierdere de eficiență a alocării capitalului, fără niciun semn de înăsprire a condițiilor de creditare care ar fi de așteptat într-un mediu de piață nedistorsionat. Ca urmare, creditele neperformante au crescut rapid în ultimii ani. Confruntate cu o situație de creștere a riscului legat de rambursarea datoriilor, autoritățile chineze au optat pentru evitarea neplății. În consecință, problemele legate de creditele irecuperabile au fost soluționate prin reînnoirea datoriilor, creând așa-numitele companii „zombi”, sau prin transferarea dreptului de proprietate asupra datoriilor (de exemplu, prin fuziuni sau prin conversia creanțelor în acțiuni), fără a elimina neapărat problema datoriei globale sau fără a aborda cauzele profunde ale acesteia (53). |
| --- | --- |

(65)

Creșterea generală a creditării în RPC indică o pierdere de eficiență a alocării capitalului, fără niciun semn de înăsprire a condițiilor de creditare care ar fi de așteptat într-un mediu de piață nedistorsionat. Ca urmare, creditele neperformante au crescut rapid în ultimii ani. Confruntate cu o situație de creștere a riscului legat de rambursarea datoriilor, autoritățile chineze au optat pentru evitarea neplății. În consecință, problemele legate de creditele irecuperabile au fost soluționate prin reînnoirea datoriilor, creând așa-numitele companii „zombi”, sau prin transferarea dreptului de proprietate asupra datoriilor (de exemplu, prin fuziuni sau prin conversia creanțelor în acțiuni), fără a elimina neapărat problema datoriei globale sau fără a aborda cauzele profunde ale acesteia (53).

53

| (66) | În esență, în ciuda măsurilor recente de liberalizare a pieței, sistemul de credite pentru întreprinderi al RPC este afectat de probleme sistemice semnificative și de distorsiunile rezultate din rolul omniprezent continuu al statului pe piețele de capital. |
| --- | --- |

(66)

În esență, în ciuda măsurilor recente de liberalizare a pieței, sistemul de credite pentru întreprinderi al RPC este afectat de probleme sistemice semnificative și de distorsiunile rezultate din rolul omniprezent continuu al statului pe piețele de capital.

| (67) | Niciun element din dosarul prezentei anchete nu a indicat faptul că producătorii de peroxosulfați și/sau furnizorii de materii prime și de alți factori de producție nu ar beneficia de acest sistem financiar. |
| --- | --- |

(67)

Niciun element din dosarul prezentei anchete nu a indicat faptul că producătorii de peroxosulfați și/sau furnizorii de materii prime și de alți factori de producție nu ar beneficia de acest sistem financiar.

| (68) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că producătorii de peroxosulfați au acces la finanțare acordată de instituții care pun în aplicare obiective de politică publică sau care nu acționează în mod independent de stat. |
| --- | --- |

(68)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că producătorii de peroxosulfați au acces la finanțare acordată de instituții care pun în aplicare obiective de politică publică sau care nu acționează în mod independent de stat.

3.1.2.9.   Natura sistemică a distorsiunilor descrise

| (69) | Comisia a constatat că distorsiunile descrise în raport nu se limitează la niciun sector industrial anume. Dimpotrivă, dovezile disponibile atestă că faptele și caracteristicile sistemului chinez descrise mai sus, la punctele 3.1.2.1-3.1.2.8, precum și în părțile A și B ale raportului, se aplică în întreaga țară și în toate sectoarele economiei. |
| --- | --- |

(69)

Comisia a constatat că distorsiunile descrise în raport nu se limitează la niciun sector industrial anume. Dimpotrivă, dovezile disponibile atestă că faptele și caracteristicile sistemului chinez descrise mai sus, la punctele 3.1.2.1-3.1.2.8, precum și în părțile A și B ale raportului, se aplică în întreaga țară și în toate sectoarele economiei.

| (70) | Pentru a produce peroxosulfați sunt necesare materii prime esențiale. Atunci când producătorii cumpără/contractează acești factori de producție, prețurile pe care le plătesc (și care sunt înregistrate drept costuri ale acestora) sunt expuse, în mod evident, acelorași distorsiuni sistemice menționate anterior. De exemplu, furnizorii de factori de producție angajează forță de muncă supusă distorsiunilor. Aceștia pot împrumuta fonduri care sunt supuse distorsiunilor care afectează sectorul financiar/alocarea de capital. În plus, aceștia fac obiectul sistemului de planificare care se aplică la toate nivelurile administrative și în toate sectoarele. |
| --- | --- |

(70)

Pentru a produce peroxosulfați sunt necesare materii prime esențiale. Atunci când producătorii cumpără/contractează acești factori de producție, prețurile pe care le plătesc (și care sunt înregistrate drept costuri ale acestora) sunt expuse, în mod evident, acelorași distorsiuni sistemice menționate anterior. De exemplu, furnizorii de factori de producție angajează forță de muncă supusă distorsiunilor. Aceștia pot împrumuta fonduri care sunt supuse distorsiunilor care afectează sectorul financiar/alocarea de capital. În plus, aceștia fac obiectul sistemului de planificare care se aplică la toate nivelurile administrative și în toate sectoarele.

| (71) | În consecință, pe lângă faptul că nu se pot utiliza pentru analiză prețurile de vânzare ale peroxosulfaților pe piața internă, sunt afectate toate costurile de producție (inclusiv ale materiilor prime, energiei, terenurilor, finanțării, forței de muncă etc.), deoarece formarea prețurilor acestora este afectată de intervenții substanțiale ale statului, așa cum se descrie mai sus. Într-adevăr, intervențiile statului descrise în legătură cu alocarea de capitaluri, cu terenurile, forța de muncă, energia și materiile prime sunt prezente în întreaga RPC. Aceasta înseamnă, de exemplu, că un factor de producție care a fost, în sine, produs în RPC prin combinarea unei serii de factori de producție este expus unor distorsiuni semnificative. |
| --- | --- |

(71)

În consecință, pe lângă faptul că nu se pot utiliza pentru analiză prețurile de vânzare ale peroxosulfaților pe piața internă, sunt afectate toate costurile de producție (inclusiv ale materiilor prime, energiei, terenurilor, finanțării, forței de muncă etc.), deoarece formarea prețurilor acestora este afectată de intervenții substanțiale ale statului, așa cum se descrie mai sus. Într-adevăr, intervențiile statului descrise în legătură cu alocarea de capitaluri, cu terenurile, forța de muncă, energia și materiile prime sunt prezente în întreaga RPC. Aceasta înseamnă, de exemplu, că un factor de producție care a fost, în sine, produs în RPC prin combinarea unei serii de factori de producție este expus unor distorsiuni semnificative.

3.1.2.10.   Concluzie

| (72) | Analiza prezentată la punctele 3.1.2.2-3.1.2.9, care include o examinare a tuturor dovezilor disponibile referitoare la intervenția RPC în economie în general, precum și în sectorul peroxosulfaților (inclusiv în sectorul produsului care face obiectul reexaminării), a arătat că prețurile sau costurile, inclusiv costurile materiilor prime, ale energiei și ale forței de muncă, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de o intervenție substanțială a statului în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Având în vedere aceste elemente și informațiile limitate referitoare la aceste aspecte furnizate de producătorii-exportatori din RPC și în absența oricărei cooperări din partea autorităților chineze, Comisia a concluzionat că nu este adecvat să se folosească prețurile și costurile interne pentru a stabili valoarea normală în acest caz. |
| --- | --- |

(72)

Analiza prezentată la punctele 3.1.2.2-3.1.2.9, care include o examinare a tuturor dovezilor disponibile referitoare la intervenția RPC în economie în general, precum și în sectorul peroxosulfaților (inclusiv în sectorul produsului care face obiectul reexaminării), a arătat că prețurile sau costurile, inclusiv costurile materiilor prime, ale energiei și ale forței de muncă, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de o intervenție substanțială a statului în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Având în vedere aceste elemente și informațiile limitate referitoare la aceste aspecte furnizate de producătorii-exportatori din RPC și în absența oricărei cooperări din partea autorităților chineze, Comisia a concluzionat că nu este adecvat să se folosească prețurile și costurile interne pentru a stabili valoarea normală în acest caz.

| (73) | Prin urmare, Comisia a procedat la construirea valorii normale exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate, și anume, în acest caz, pe baza costurilor de producție și de vânzare corespunzătoare dintr-o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, după cum se arată în secțiunea următoare. Comisia a reamintit că nu a fost formulată nicio susținere potrivit căreia unele costuri interne ar fi nedistorsionate în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) a treia liniuță din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(73)

Prin urmare, Comisia a procedat la construirea valorii normale exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate, și anume, în acest caz, pe baza costurilor de producție și de vânzare corespunzătoare dintr-o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, după cum se arată în secțiunea următoare. Comisia a reamintit că nu a fost formulată nicio susținere potrivit căreia unele costuri interne ar fi nedistorsionate în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) a treia liniuță din regulamentul de bază.

3.1.3.   Țara reprezentativă

Țara reprezentativă

| (74) | Comisia și-a întemeiat alegerea țării reprezentative pe următoarele criterii:






  (a) | Un nivel de dezvoltare economică similar cu cel din RPC. În acest scop, Comisia a evaluat țări cu un venit național brut pe cap de locuitor similar cu RPC, potrivit datelor din baza de date a Băncii Mondiale (54); |
| --- | --- | --- |

(74)

Comisia și-a întemeiat alegerea țării reprezentative pe următoarele criterii:

(a)

Un nivel de dezvoltare economică similar cu cel din RPC. În acest scop, Comisia a evaluat țări cu un venit național brut pe cap de locuitor similar cu RPC, potrivit datelor din baza de date a Băncii Mondiale (54);

54

| (b) | Fabricarea produsului care face obiectul reexaminării în țara respectivă; |
| --- | --- |

(b)

Fabricarea produsului care face obiectul reexaminării în țara respectivă;

| (c) | disponibilitatea datelor publice relevante în țara respectivă. |
| --- | --- |

(c)

disponibilitatea datelor publice relevante în țara respectivă.

| (d) | dacă se identifică mai multe țări reprezentative posibile, se acordă prioritate, după caz, țării cu un nivel adecvat de protecție socială și a mediului. |
| --- | --- |

(d)

dacă se identifică mai multe țări reprezentative posibile, se acordă prioritate, după caz, țării cu un nivel adecvat de protecție socială și a mediului.

| (75) | Pe baza datelor de care dispune Comisia, produsul care face obiectul reexaminării este fabricat într-un număr limitat de țări și de către un număr limitat de producători. Producția principală a avut loc în Republica Populară Chineză, India, UE, Turcia, Japonia și SUA. |
| --- | --- |

(75)

Pe baza datelor de care dispune Comisia, produsul care face obiectul reexaminării este fabricat într-un număr limitat de țări și de către un număr limitat de producători. Producția principală a avut loc în Republica Populară Chineză, India, UE, Turcia, Japonia și SUA.

| (76) | Dintre țările în care are loc producția, doar Turcia deține un nivel de dezvoltare economică similar celui din Republica Populară Chineză, conform indicelui Băncii Mondiale.
  Prin urmare, pe baza criteriilor menționate anterior, Turcia a fost identificată ca singura țară reprezentativă posibilă. |
| --- | --- |

(76)

Dintre țările în care are loc producția, doar Turcia deține un nivel de dezvoltare economică similar celui din Republica Populară Chineză, conform indicelui Băncii Mondiale.

Prin urmare, pe baza criteriilor menționate anterior, Turcia a fost identificată ca singura țară reprezentativă posibilă.

| (77) | Singura parte care a făcut observații – solicitanții – au sprijinit această alegere. În absența oricăror observații contrare utilizării Turciei ca țară reprezentativă, Comisia și-a confirmat constatările cu privire la țara reprezentativă și a construit valoarea normală pe baza datelor din Turcia. |
| --- | --- |

(77)

Singura parte care a făcut observații – solicitanții – au sprijinit această alegere. În absența oricăror observații contrare utilizării Turciei ca țară reprezentativă, Comisia și-a confirmat constatările cu privire la țara reprezentativă și a construit valoarea normală pe baza datelor din Turcia.

3.1.4.   Metodologia de calcul

Metodologia de calcul

| (78) | Pentru a stabili valoarea normală construită, Comisia a aplicat următoarea metodologie. În primul rând, a stabilit costurile de producție nedistorsionate. Apoi, Comisia a înmulțit factorii de utilizare observați la nivelul procesului de producție al producătorului-exportator cooperant pentru materiale, forță de muncă și electricitate cu costurile unitare nedistorsionate observate în țara reprezentativă Turcia. |
| --- | --- |

(78)

Pentru a stabili valoarea normală construită, Comisia a aplicat următoarea metodologie. În primul rând, a stabilit costurile de producție nedistorsionate. Apoi, Comisia a înmulțit factorii de utilizare observați la nivelul procesului de producție al producătorului-exportator cooperant pentru materiale, forță de muncă și electricitate cu costurile unitare nedistorsionate observate în țara reprezentativă Turcia.

| (79) | În alt doilea rând, Comisia a adăugat la costurile de fabricație identificate mai sus costurile VAG și profitul societății turce Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi’s (denumită în continuare „Ak-kim”). Ak-kim a fost singura societate producătoare de peroxosulfați din țara reprezentativă pentru care au fost disponibile date publice în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază. Prin urmare, în absența oricăror observații din partea părților interesate, Ak-kim a fost considerată o societate adecvată pentru determinarea unui cuantum nedistorsionat și rezonabil al costurilor VAG și al profitului pentru calcularea valorii normale. |
| --- | --- |

(79)

În alt doilea rând, Comisia a adăugat la costurile de fabricație identificate mai sus costurile VAG și profitul societății turce Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi’s (denumită în continuare „Ak-kim”). Ak-kim a fost singura societate producătoare de peroxosulfați din țara reprezentativă pentru care au fost disponibile date publice în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază. Prin urmare, în absența oricăror observații din partea părților interesate, Ak-kim a fost considerată o societate adecvată pentru determinarea unui cuantum nedistorsionat și rezonabil al costurilor VAG și al profitului pentru calcularea valorii normale.

| (80) | Pe baza celor de mai sus, pentru producătorul-exportator cooperant, Comisia a construit valoarea normală pe tip de produs la nivelul franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(80)

Pe baza celor de mai sus, pentru producătorul-exportator cooperant, Comisia a construit valoarea normală pe tip de produs la nivelul franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază.

3.1.4.1.   Datele utilizate pentru construirea valorii normale

| (81) | În notele din 15 ianuarie și din 6 mai, Comisia a declarat că, pentru a construi valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, avea intenția să utilizeze următoarele surse:






  (a) | Atlasul comercial mondial (Global Trade Atlas, denumit în continuare „GTA”) (55) pentru materii prime; |
| --- | --- | --- |

(81)

În notele din 15 ianuarie și din 6 mai, Comisia a declarat că, pentru a construi valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, avea intenția să utilizeze următoarele surse:

(a)

Atlasul comercial mondial (Global Trade Atlas, denumit în continuare „GTA”) (55) pentru materii prime;

Global Trade Atlas

55

| (b) | Institutul de Statistică al Turciei (denumit în continuare „Turkstat”) (56) pentru forța de muncă și electricitate; |
| --- | --- |

(b)

Institutul de Statistică al Turciei (denumit în continuare „Turkstat”) (56) pentru forța de muncă și electricitate;

56

| (c) | Orbis (57) pentru datele financiare ale unei societăți din Turcia (Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi) referitoare la costurile VAG și la profit. |
| --- | --- |

(c)

Orbis (57) pentru datele financiare ale unei societăți din Turcia (Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi) referitoare la costurile VAG și la profit.

57

| (82) | Tabelul de mai jos rezumă factorii de producție utilizați în calcule, împreună cu codurile SA corespunzătoare și valorile unitare preluate din GTA sau din bazele de date din Turcia, inclusiv taxele de import și costurile de transport.

  Tabelul 1


  Factori de producție








  Factor de producție | Codul SA (58) | Preț în RMB/unitate |
| --- | --- | --- | --- |
| Materii prime |
| Acid sulfuric; Oleum | 2807 00 | 371,86/tonă |
| Amoniac anhidru | 2814 10 | 2 099,05/tonă |
| Sulfat de amoniu | 3102 21 | 1 079,46/tonă |
| Hidroxid de sodiu (sodă caustică) | 2815 12 | 2 601,91/tonă |
| Hidroxid de potasiu | 2815 20 | 4 063,65/tonă |
| Forța de muncă |
| Costuri cu forța de muncă în sectorul de producție | N/A | 43,96/oră |
| Energie |
| Energie electrică | N/A | 0,485/kWh |

(82)

Tabelul de mai jos rezumă factorii de producție utilizați în calcule, împreună cu codurile SA corespunzătoare și valorile unitare preluate din GTA sau din bazele de date din Turcia, inclusiv taxele de import și costurile de transport.

Tabelul 1

Tabelul 1

Factori de producție

Factori de producție

Factor de producție

Codul SA (58)

58

Preț în RMB/unitate

Materii prime

Acid sulfuric; Oleum

2807 00

371,86/tonă

Amoniac anhidru

2814 10

2 099,05/tonă

Sulfat de amoniu

3102 21

1 079,46/tonă

Hidroxid de sodiu (sodă caustică)

2815 12

2 601,91/tonă

Hidroxid de potasiu

2815 20

4 063,65/tonă

Forța de muncă

Costuri cu forța de muncă în sectorul de producție

N/A

43,96/oră

Energie

Energie electrică

N/A

0,485/kWh

3.1.4.2.   Materii prime

| (83) | Pentru a stabili prețul nedistorsionat al materiilor prime, livrate la poarta fabricii unui producător din țara reprezentativă, Comisia a utilizat drept bază prețul mediu ponderat de import în țara reprezentativă, astfel cum a fost raportat în GTA, la care au fost adăugate taxele de import și costurile de transport. Importurile din RPC au fost excluse, având în vedere distorsiunile semnificative existente în această țară, astfel cum s-a stabilit la punctul 3.1.2 de mai sus. După excluderea RPC, importurile din alte țări terțe au rămas reprezentative, variind între 48 % și 100 % din totalul volumelor importate în Turcia. |
| --- | --- |

(83)

Pentru a stabili prețul nedistorsionat al materiilor prime, livrate la poarta fabricii unui producător din țara reprezentativă, Comisia a utilizat drept bază prețul mediu ponderat de import în țara reprezentativă, astfel cum a fost raportat în GTA, la care au fost adăugate taxele de import și costurile de transport. Importurile din RPC au fost excluse, având în vedere distorsiunile semnificative existente în această țară, astfel cum s-a stabilit la punctul 3.1.2 de mai sus. După excluderea RPC, importurile din alte țări terțe au rămas reprezentative, variind între 48 % și 100 % din totalul volumelor importate în Turcia.

| (84) | În ceea ce privește taxele de import, Comisia a constatat că Turcia a importat materiile prime relevante din peste 70 de țări, cu un nivel diferit al taxelor la import și cu diferențe semnificative în privința volumelor. Prin urmare, și având în vedere faptul că într-o anchetă de reexaminare nu este necesar să se calculeze o marjă exactă de dumping, ci mai curând să se stabilească probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului, Comisia a calculat taxele de import pentru fiecare materie primă pe baza volumelor reprezentative ale importurilor dintr-un număr limitat de țări, care au reprezentat, pentru majoritatea materiilor prime, aproape totalitatea importurilor și nu mai puțin de 90 % din totalul importurilor. |
| --- | --- |

(84)

În ceea ce privește taxele de import, Comisia a constatat că Turcia a importat materiile prime relevante din peste 70 de țări, cu un nivel diferit al taxelor la import și cu diferențe semnificative în privința volumelor. Prin urmare, și având în vedere faptul că într-o anchetă de reexaminare nu este necesar să se calculeze o marjă exactă de dumping, ci mai curând să se stabilească probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului, Comisia a calculat taxele de import pentru fiecare materie primă pe baza volumelor reprezentative ale importurilor dintr-un număr limitat de țări, care au reprezentat, pentru majoritatea materiilor prime, aproape totalitatea importurilor și nu mai puțin de 90 % din totalul importurilor.

| (85) | Comisia a exprimat costurile de transport suportate de producătorul-exportator cooperant pentru aprovizionarea cu materii prime sub forma unui procent din costul efectiv al materiilor prime respective și a aplicat apoi același procent la costul nedistorsionat al acelorași materii prime, pentru a obține costul de transport nedistorsionat. Comisia a considerat că, în contextul prezentei anchete, s-ar putea folosi, în mod rezonabil, raportul dintre costul materiei prime și costurile de transport raportate de producătorul-exportator drept indicație pentru estimarea costurilor nedistorsionate ale materiilor prime atunci când sunt livrate la fabrica societății. |
| --- | --- |

(85)

Comisia a exprimat costurile de transport suportate de producătorul-exportator cooperant pentru aprovizionarea cu materii prime sub forma unui procent din costul efectiv al materiilor prime respective și a aplicat apoi același procent la costul nedistorsionat al acelorași materii prime, pentru a obține costul de transport nedistorsionat. Comisia a considerat că, în contextul prezentei anchete, s-ar putea folosi, în mod rezonabil, raportul dintre costul materiei prime și costurile de transport raportate de producătorul-exportator drept indicație pentru estimarea costurilor nedistorsionate ale materiilor prime atunci când sunt livrate la fabrica societății.

3.1.4.3.   Forța de muncă

| (86) | Institutul de Statistică al Turciei publică informații detaliate privind salariile din diferite sectoare economice ale Turciei. Comisia a utilizat salariile raportate în sectorul de producție pentru 2016, pentru activitatea economică C.20 (Fabricarea substanțelor și a produselor chimice) (59) conform clasificării NACE Rev.2 (60). Valoarea lunară medie din 2016 a fost ajustată în mod corespunzător în funcție de inflație, utilizând indicele prețurilor producției interne (61) publicat de Institutul de Statistică al Turciei. |
| --- | --- |

(86)

Institutul de Statistică al Turciei publică informații detaliate privind salariile din diferite sectoare economice ale Turciei. Comisia a utilizat salariile raportate în sectorul de producție pentru 2016, pentru activitatea economică C.20 (Fabricarea substanțelor și a produselor chimice) (59) conform clasificării NACE Rev.2 (60). Valoarea lunară medie din 2016 a fost ajustată în mod corespunzător în funcție de inflație, utilizând indicele prețurilor producției interne (61) publicat de Institutul de Statistică al Turciei.

59

60

61

3.1.4.4.   Energie electrică

| (87) | Prețul energiei electrice pentru utilizatorii industriali din Turcia este publicat de Institutul de Statistică al Turciei în comunicatele sale de presă periodice. Comisia a utilizat datele privind prețurile energiei electrice pentru utilizatorii industriali în tranșa corespunzătoare de consum, exprimată în Kuruș/kWh (62) astfel cum au fost publicate la 26 martie 2019 (acoperind perioada anchetei de reexaminare) (63). |
| --- | --- |

(87)

Prețul energiei electrice pentru utilizatorii industriali din Turcia este publicat de Institutul de Statistică al Turciei în comunicatele sale de presă periodice. Comisia a utilizat datele privind prețurile energiei electrice pentru utilizatorii industriali în tranșa corespunzătoare de consum, exprimată în Kuruș/kWh (62) astfel cum au fost publicate la 26 martie 2019 (acoperind perioada anchetei de reexaminare) (63).

62

63

3.1.4.5.   Aburi și alte costuri directe

| (88) | Aburii nu sunt comercializați la nivel transfrontalier și nu dispun de un cod SA. Prin urmare, pentru a stabili valoarea nedistorsionată a aburilor, Comisia a calculat mai întâi procentajul pe care îl reprezintă aburii în totalul factorilor de producție rămași și apoi a aplicat acest procentaj la costul total nedistorsionat al acelorași factori de producție. |
| --- | --- |

(88)

Aburii nu sunt comercializați la nivel transfrontalier și nu dispun de un cod SA. Prin urmare, pentru a stabili valoarea nedistorsionată a aburilor, Comisia a calculat mai întâi procentajul pe care îl reprezintă aburii în totalul factorilor de producție rămași și apoi a aplicat acest procentaj la costul total nedistorsionat al acelorași factori de producție.

| (89) | Comisia a urmat aceeași metodologie pentru alte costuri directe care, împreună, reprezintă aproximativ 2 % din valoarea totală a factorilor de producție raportați de producătorul-exportator. |
| --- | --- |

(89)

Comisia a urmat aceeași metodologie pentru alte costuri directe care, împreună, reprezintă aproximativ 2 % din valoarea totală a factorilor de producție raportați de producătorul-exportator.

3.1.4.6.   Cheltuieli generale de producție

| (90) | Pentru a stabili o valoare nedistorsionată a cheltuielilor generale de producție, Comisia a utilizat procentul de cheltuieli generale de producție reprezentat de cheltuielile generale de producție în structura de cost a producătorului-exportator cooperant. Mai precis, Comisia a exprimat mai întâi cheltuielile generale de producție reale ale producătorului-exportator cooperant ca procent din costul total de producție efectiv. Apoi, a aplicat același procent asupra valorii nedistorsionate a costului de producție, pentru a obține o valoare nedistorsionată a cheltuielilor generale de producție. Comisia a considerat că această abordare este rezonabilă în acest caz, întrucât nu erau disponibile date publice privind costurile generale de producție suportate de producătorul turc selectat pentru costurile VAG și profit (a se vedea considerentul 91), iar cuantumul calculat astfel reflectă factorii de producție reali utilizați de către fiecare producător-exportator, cuantumul fiind apoi înmulțit cu costul nedistorsionat al producției utilizând țara reprezentativă adecvată. |
| --- | --- |

(90)

Pentru a stabili o valoare nedistorsionată a cheltuielilor generale de producție, Comisia a utilizat procentul de cheltuieli generale de producție reprezentat de cheltuielile generale de producție în structura de cost a producătorului-exportator cooperant. Mai precis, Comisia a exprimat mai întâi cheltuielile generale de producție reale ale producătorului-exportator cooperant ca procent din costul total de producție efectiv. Apoi, a aplicat același procent asupra valorii nedistorsionate a costului de producție, pentru a obține o valoare nedistorsionată a cheltuielilor generale de producție. Comisia a considerat că această abordare este rezonabilă în acest caz, întrucât nu erau disponibile date publice privind costurile generale de producție suportate de producătorul turc selectat pentru costurile VAG și profit (a se vedea considerentul 91), iar cuantumul calculat astfel reflectă factorii de producție reali utilizați de către fiecare producător-exportator, cuantumul fiind apoi înmulțit cu costul nedistorsionat al producției utilizând țara reprezentativă adecvată.

3.1.4.7.   Costurile VAG și profitul

| (91) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) al patrulea paragraf din regulamentul de bază, „valoarea normală construită include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri”. |
| --- | --- |

(91)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) al patrulea paragraf din regulamentul de bază, „valoarea normală construită include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri”.

| (92) | Pentru a stabili o valoare nedistorsionată pentru costurile VAG și profit, Comisia a utilizat datele financiare ale singurei societăți turce care fabrică produsul care face obiectul reexaminări - Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi - astfel cum au fost raportate în baza de date Orbis (64). Pe baza informațiilor disponibile privind societatea, majoritatea activității comerciale a vizat produsul care face obiectul reexaminării, iar pe baza informațiilor din situațiile financiare, în această perioadă nu au avut loc evenimente extraordinare care să necesite o ajustare a datelor raportate. |
| --- | --- |

(92)

Pentru a stabili o valoare nedistorsionată pentru costurile VAG și profit, Comisia a utilizat datele financiare ale singurei societăți turce care fabrică produsul care face obiectul reexaminări - Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi - astfel cum au fost raportate în baza de date Orbis (64). Pe baza informațiilor disponibile privind societatea, majoritatea activității comerciale a vizat produsul care face obiectul reexaminării, iar pe baza informațiilor din situațiile financiare, în această perioadă nu au avut loc evenimente extraordinare care să necesite o ajustare a datelor raportate.

64

| (93) | Drept urmare, următoarele elemente au fost adăugate la costul nedistorsionat de producție:






  (a) | costurile VAG echivalente cu 19,34 % din costul mărfurilor vândute aplicate la suma costurilor de producție; |
| --- | --- | --- |

(93)

Drept urmare, următoarele elemente au fost adăugate la costul nedistorsionat de producție:

(a)

costurile VAG echivalente cu 19,34 % din costul mărfurilor vândute aplicate la suma costurilor de producție;

| (b) | un profit echivalent cu 27,81 %, din costul mărfurilor vândute aplicate la costurile de producție. |
| --- | --- |

(b)

un profit echivalent cu 27,81 %, din costul mărfurilor vândute aplicate la costurile de producție.

3.2.   Prețul de export și marja de dumping

Prețul de export și marja de dumping

| (94) | Pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare, producătorul-exportator cooperant a vândut doar volume nesemnificative în Uniune. Din acest motiv, s-a considerat că prețurile nu sunt reprezentative. Prin urmare, Comisia nu a considerat aceste vânzări drept o bază fiabilă pentru stabilirea unui preț de export în sensul calculării dumpingului. |
| --- | --- |

(94)

Pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare, producătorul-exportator cooperant a vândut doar volume nesemnificative în Uniune. Din acest motiv, s-a considerat că prețurile nu sunt reprezentative. Prin urmare, Comisia nu a considerat aceste vânzări drept o bază fiabilă pentru stabilirea unui preț de export în sensul calculării dumpingului.

3.3.   Probabilitatea de reapariție a dumpingului

Probabilitatea de reapariție a dumpingului

| (95) | În conformitate cu datele raportate de Comext, în principiu toate importurile din RPC către Uniune efectuate în perioada anchetei de reexaminare au provenit de la exportatorul despre care s-a constatat că nu a practicat dumpingul în ancheta inițială (65) și care nu face obiectul reexaminării actuale. |
| --- | --- |

(95)

În conformitate cu datele raportate de Comext, în principiu toate importurile din RPC către Uniune efectuate în perioada anchetei de reexaminare au provenit de la exportatorul despre care s-a constatat că nu a practicat dumpingul în ancheta inițială (65) și care nu face obiectul reexaminării actuale.

65

| (96) | Astfel, în conformitate cu metodologia utilizată în cadrul reexaminării anterioare în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a efectuat o comparație între prețul de export practicat de producătorul-exportator cooperant către țări terțe (66) și valoarea normală pentru analiza probabilității reapariției dumpingului în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(96)

Astfel, în conformitate cu metodologia utilizată în cadrul reexaminării anterioare în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a efectuat o comparație între prețul de export practicat de producătorul-exportator cooperant către țări terțe (66) și valoarea normală pentru analiza probabilității reapariției dumpingului în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

66

3.3.1.   Comparație între valoarea normală și prețul de export practicat față de restul lumii

Comparație între valoarea normală și prețul de export practicat față de restul lumii

| (97) | Pentru a asigura o comparație echitabilă între valoarea normală și prețurile de export practicate față de restul lumii, Comisia a operat ajustări pentru a ține seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care influențează prețurile și comparabilitatea acestora. Comisia a ajustat prețurile de vânzare la export FOB pentru a ține seama de cheltuielile de transport intern, costurile de manipulare și de încărcare, costurile de ambalare, comisioanele bancare și costurile de creditare, în timp ce prețurile de vânzare CIF au fost ajustate, în plus, pentru a ține cont de costurile de asigurare maritimă și transport. |
| --- | --- |

(97)

Pentru a asigura o comparație echitabilă între valoarea normală și prețurile de export practicate față de restul lumii, Comisia a operat ajustări pentru a ține seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care influențează prețurile și comparabilitatea acestora. Comisia a ajustat prețurile de vânzare la export FOB pentru a ține seama de cheltuielile de transport intern, costurile de manipulare și de încărcare, costurile de ambalare, comisioanele bancare și costurile de creditare, în timp ce prețurile de vânzare CIF au fost ajustate, în plus, pentru a ține cont de costurile de asigurare maritimă și transport.

| (98) | Întrucât producătorul-exportator a plătit TVA integrală pentru vânzările sale la export, Comisia a ajustat valoarea normală construită cu TVA integrală. |
| --- | --- |

(98)

Întrucât producătorul-exportator a plătit TVA integrală pentru vânzările sale la export, Comisia a ajustat valoarea normală construită cu TVA integrală.

| (99) | Comisia a stabilit că producătorul cooperant a efectuat vânzări către toate țările terțe la prețuri care sunt cu peste 20 % sub valoarea normală. |
| --- | --- |

(99)

Comisia a stabilit că producătorul cooperant a efectuat vânzări către toate țările terțe la prețuri care sunt cu peste 20 % sub valoarea normală.

3.3.2.   Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată a RPC

Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată a RPC

| (100) | În RPC, există 15 producători de produs care face obiectul reexaminării. În cererea de reexaminare, pe baza unei informații din surse interne (67), solicitanții au estimat că în China există o supracapacitate de minimum 75 000 de tone pe an (68). Având în vedere capacitatea sa de producție de o asemenea amploare, China ar putea, în mod individual, să acopere consumul total al Uniunii, care a fost estimat între 35 000 și 45 000 de tone pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(100)

În RPC, există 15 producători de produs care face obiectul reexaminării. În cererea de reexaminare, pe baza unei informații din surse interne (67), solicitanții au estimat că în China există o supracapacitate de minimum 75 000 de tone pe an (68). Având în vedere capacitatea sa de producție de o asemenea amploare, China ar putea, în mod individual, să acopere consumul total al Uniunii, care a fost estimat între 35 000 și 45 000 de tone pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare.

67

68

| (101) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că China se numără printre cei mai mari producători de peroxosulfați din lume și deține o capacitate neutilizată semnificativă, care ar putea fi exportată cu ușurință către Uniune, în cazul abrogării măsurilor. |
| --- | --- |

(101)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că China se numără printre cei mai mari producători de peroxosulfați din lume și deține o capacitate neutilizată semnificativă, care ar putea fi exportată cu ușurință către Uniune, în cazul abrogării măsurilor.

| (102) | În plus, piața Uniunii, datorită dimensiunii sale relativ mari și a consumului în constantă creștere, astfel cum se menționează la punctul 5.2, rămâne atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi. |
| --- | --- |

(102)

În plus, piața Uniunii, datorită dimensiunii sale relativ mari și a consumului în constantă creștere, astfel cum se menționează la punctul 5.2, rămâne atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi.

3.4.   Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului

Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului

| (103) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că este probabil ca dumpingul să reapară în cazul în care s-ar permite ca măsurile antidumping să expire. În special, nivelul valorilor normale stabilite pentru China, nivelul prețurilor de export practicate de producătorul cooperant pe piețele țărilor terțe, atractivitatea pieței Uniunii și disponibilitatea unei capacități de producție semnificative în RPC indică o probabilitate mare de reapariție a dumpingului în cazul abrogării măsurilor actuale. |
| --- | --- |

(103)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că este probabil ca dumpingul să reapară în cazul în care s-ar permite ca măsurile antidumping să expire. În special, nivelul valorilor normale stabilite pentru China, nivelul prețurilor de export practicate de producătorul cooperant pe piețele țărilor terțe, atractivitatea pieței Uniunii și disponibilitatea unei capacități de producție semnificative în RPC indică o probabilitate mare de reapariție a dumpingului în cazul abrogării măsurilor actuale.

4.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

4.1.   Producția Uniunii și industria din Uniune

Producția Uniunii și industria din Uniune

| (104) | Peroxosulfații sunt fabricați de doi producători din Uniune. Ei constituie 100 % din producția totală a Uniunii în cursul PAR. Ambii producători au sprijinit cererea de reexaminare și au cooperat la anchetă. |
| --- | --- |

(104)

Peroxosulfații sunt fabricați de doi producători din Uniune. Ei constituie 100 % din producția totală a Uniunii în cursul PAR. Ambii producători au sprijinit cererea de reexaminare și au cooperat la anchetă.

| (105) | Cele două societăți constituie industria din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază și vor fi denumite în continuare „industria din Uniune”. |
| --- | --- |

(105)

Cele două societăți constituie industria din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază și vor fi denumite în continuare „industria din Uniune”.

4.2.   Observație preliminară

Observație preliminară

| (106) | Pentru a proteja confidențialitatea în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, informațiile referitoare la cei doi producători din Uniune sunt prezentate sub formă de indici sau intervale. |
| --- | --- |

(106)

Pentru a proteja confidențialitatea în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, informațiile referitoare la cei doi producători din Uniune sunt prezentate sub formă de indici sau intervale.

| (107) | Informații privind importurile au fost analizate la nivelul codului NC pentru cele trei tipuri principale de produs similar, persulfat de amoniu, persulfat de sodiu, persulfat de potasiu, la nivelul codului TARIC pentru al patrulea rând, peroximonosulfatul de potasiu. Analiza importurilor a fost completată cu date colectate în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(107)

Informații privind importurile au fost analizate la nivelul codului NC pentru cele trei tipuri principale de produs similar, persulfat de amoniu, persulfat de sodiu, persulfat de potasiu, la nivelul codului TARIC pentru al patrulea rând, peroximonosulfatul de potasiu. Analiza importurilor a fost completată cu date colectate în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază.

4.3.   Consumul în Uniune

Consumul în Uniune

| (108) | Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului de vânzări al industriei din Uniune pe piața Uniunii, a datelor de la Eurostat privind importurile, la nivelul codurilor NC și TARIC. Respectivele volume de vânzări au făcut obiectul unor verificări încrucișate și au fost actualizate, la nevoie, cu privire la producătorii din Uniune. |
| --- | --- |

(108)

Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului de vânzări al industriei din Uniune pe piața Uniunii, a datelor de la Eurostat privind importurile, la nivelul codurilor NC și TARIC. Respectivele volume de vânzări au făcut obiectul unor verificări încrucișate și au fost actualizate, la nevoie, cu privire la producătorii din Uniune.

| (109) | În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:
  Tabelul 2
  Consumul | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul (tone) | 37 000‐43 000 | 37 000‐43 000 | 37 000‐43 000 | 37 000‐43 000 |
| Indice (2009 = 100) | 100 | 100 | 106 | 108 |
| Surse: Răspunsurile la chestionar, Eurostat, baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6). |

(109)

În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

Tabelul 2

Consumul

2015

2016

2017

PAR

Consumul (tone)

37 000‐43 000

37 000‐43 000

37 000‐43 000

37 000‐43 000

Indice (2009 = 100)

Indice (2009 = 100)

100

100

106

108

Surse: Răspunsurile la chestionar, Eurostat, baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6).

Surse

| (110) | Consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 8 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(110)

Consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 8 % în cursul perioadei examinate.

4.4.   Importurile din RPC în Uniune

Importurile din RPC în Uniune

4.4.1.   Volumul și cota de piață

Volumul și cota de piață

| (111) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 95 de mai sus, aproape toți importatorii din RPC provin dintr-o societate despre care s-a constatat că nu au practicat dumpingul în ancheta inițială. Având în vedere că importurile vizate de măsuri sunt nesemnificative (cotă de piață sub 1 %), Comisia a considerat că prețurile nu erau reprezentative. Prin urmare, Comisia a concluzionat că evoluția prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping nu poate fi analizată. Din același motiv, nu a fost posibil să se calculeze subcotarea prețurilor acestor importuri. |
| --- | --- |

(111)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 95 de mai sus, aproape toți importatorii din RPC provin dintr-o societate despre care s-a constatat că nu au practicat dumpingul în ancheta inițială. Având în vedere că importurile vizate de măsuri sunt nesemnificative (cotă de piață sub 1 %), Comisia a considerat că prețurile nu erau reprezentative. Prin urmare, Comisia a concluzionat că evoluția prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping nu poate fi analizată. Din același motiv, nu a fost posibil să se calculeze subcotarea prețurilor acestor importuri.

4.5.   Importurile din alte țări terțe

Importurile din alte țări terțe

| (112) | Volumul importurilor, prețurile și cota de piață din alte țări, precum și în ceea ce privește importurile din China care nu fac obiectul unui dumping, din perioada examinată sunt prezentate în tabelul de mai jos. Din motive de confidențialitate, astfel cum se explică în considerentul 106 de mai sus, cifrele privind cota de piață și volumele de import din China care nu au făcut obiectul unui dumping sunt prezentate sub formă de indici.

  Tabelul 3


  Importurile din alte țări terțe și importurile din China care nu au făcut obiectul unui dumping | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| China |
| Volumul importurilor (în tone) | 3 000‐3 500 | 2 500‐3 000 | 3 500‐4 000 | 4 000‐4 500 |
| Volumul importurilor care nu au făcut obiectul unui dumping

  Indice (2015 = 100) | 100 | 84 | 114 | 135 |
| Preț EUR/tonă | 1 100‐1 300 | 1 100‐1 200 | 1 000‐1 100 | 1 000‐1 100 |
| Cotă de piață

  Indice (2015 = 100) | 100 | 84 | 108 | 125 |
| Turcia |
| Volumul importurilor (tone) | 2 328 | 2 522 | 2 008 | 2 303 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 108 | 86 | 99 |
| Preț EUR/tonă | 1 177 | 1 216 | 1 240 | 1 344 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 103 | 105 | 114 |
| Cotă de piață

  Indice | 100 | 108 | 82 | 92 |
| SUA |
| Volumul importurilor (tone) | 4 520 | 4 828 | 5 019 | 5 364 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 107 | 111 | 119 |
| Preț EUR/tonă | 1 104 | 1 588 | 1 204 | 1 275 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 144 | 109 | 116 |
| Cotă de piață

  Indice | 100 | 107 | 105 | 110 |
| India |
| Volumul importurilor (tone) | 934 | 956 | 1 299 | 1 668 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 102 | 139 | 179 |
| Preț EUR/tonă | 1 537 | 1 514 | 1 487 | 1 545 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 99 | 97 | 101 |
| Cotă de piață

  Indice | 100 | 102 | 132 | 165 |
| Alte țări terțe |
| Volumul importurilor (tone) | 819 | 1 042 | 1 223 | 1 088 |
| Indice (2009 = 100) | 100 | 127 | 149 | 133 |
| Preț EUR/tonă | 1 148 | 1 397 | 1 305 | 1 411 |
| Indice (2009 = 100) | 100 | 122 | 114 | 123 |
| Cotă de piață

  Indice | 100 | 127 | 141 | 123 |
| Total țări terțe |
| Volumul importurilor (tone) | 9 000-12 000 | 10 000-13 000 | 11 000-14 000 | 12 000-15 000 |
| Indice (2009 = 100) | 100 | 102 | 112 | 125 |
| Preț EUR/tonă | 1 000-1 200 | 1 200-1 400 | 1 200-1 400 | 1 200-1 400 |
| Indice (2009 = 100) | 100 | 117 | 102 | 106 |
| Cotă de piață

  Indice | 100 | 102 | 106 | 116 |
| Surse: Eurostat, baza de date baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6). |

(112)

Volumul importurilor, prețurile și cota de piață din alte țări, precum și în ceea ce privește importurile din China care nu fac obiectul unui dumping, din perioada examinată sunt prezentate în tabelul de mai jos. Din motive de confidențialitate, astfel cum se explică în considerentul 106 de mai sus, cifrele privind cota de piață și volumele de import din China care nu au făcut obiectul unui dumping sunt prezentate sub formă de indici.

Tabelul 3

Tabelul 3

Importurile din alte țări terțe și importurile din China care nu au făcut obiectul unui dumping

Importurile din alte țări terțe și importurile din China care nu au făcut obiectul unui dumping

2015

2016

2017

PAR

China

China

Volumul importurilor (în tone)

3 000‐3 500

2 500‐3 000

3 500‐4 000

4 000‐4 500

Volumul importurilor care nu au făcut obiectul unui dumping

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

84

114

135

Preț EUR/tonă

1 100‐1 300

1 100‐1 200

1 000‐1 100

1 000‐1 100

Cotă de piață

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

84

108

125

Turcia

Turcia

Volumul importurilor (tone)

2 328

2 522

2 008

2 303

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

108

86

99

Preț EUR/tonă

1 177

1 216

1 240

1 344

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

103

105

114

Cotă de piață

Indice

Indice

100

108

82

92

SUA

SUA

Volumul importurilor (tone)

4 520

4 828

5 019

5 364

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

107

111

119

Preț EUR/tonă

1 104

1 588

1 204

1 275

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

144

109

116

Cotă de piață

Indice

Indice

100

107

105

110

India

India

Volumul importurilor (tone)

934

956

1 299

1 668

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

102

139

179

Preț EUR/tonă

1 537

1 514

1 487

1 545

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

99

97

101

Cotă de piață

Indice

Indice

100

102

132

165

Alte țări terțe

Alte țări terțe

Volumul importurilor (tone)

819

1 042

1 223

1 088

Indice (2009 = 100)

Indice (2009 = 100)

100

127

149

133

Preț EUR/tonă

1 148

1 397

1 305

1 411

Indice (2009 = 100)

Indice (2009 = 100)

100

122

114

123

Cotă de piață

Indice

Indice

100

127

141

123

Total țări terțe

Total țări terțe

Volumul importurilor (tone)

9 000-12 000

10 000-13 000

11 000-14 000

12 000-15 000

Indice (2009 = 100)

Indice (2009 = 100)

100

102

112

125

Preț EUR/tonă

1 000-1 200

1 200-1 400

1 200-1 400

1 200-1 400

Indice (2009 = 100)

Indice (2009 = 100)

100

117

102

106

Cotă de piață

Indice

Indice

100

102

106

116

Surse: Eurostat, baza de date baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6).

Surse

| (113) | Volumele importurilor din alte țări terțe (inclusiv importurile din China care nu au făcut obiectul unui dumping) pe piața Uniunii au crescut cu aproximativ 25 % în cursul perioadei examinate, iar prețul mediu a crescut cu aproximativ 6 % în aceeași perioadă. Cota de piață a altor țări terțe (inclusiv importurile din China care nu fac obiectul unui dumping) a crescut, de asemenea, cu aproximativ 16 % în aceeași perioadă. În același timp, prețurile industriei din Uniune au crescut, în medie, cu 5 % astfel cum se menționează în considerentul 124 de mai jos. |
| --- | --- |

(113)

Volumele importurilor din alte țări terțe (inclusiv importurile din China care nu au făcut obiectul unui dumping) pe piața Uniunii au crescut cu aproximativ 25 % în cursul perioadei examinate, iar prețul mediu a crescut cu aproximativ 6 % în aceeași perioadă. Cota de piață a altor țări terțe (inclusiv importurile din China care nu fac obiectul unui dumping) a crescut, de asemenea, cu aproximativ 16 % în aceeași perioadă. În același timp, prețurile industriei din Uniune au crescut, în medie, cu 5 % astfel cum se menționează în considerentul 124 de mai jos.

4.6.   Situația economică a industriei Uniunii

Situația economică a industriei Uniunii

| (114) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care au făcut obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii a inclus evaluarea tuturor factorilor și indicilor economici care au influențat situația industriei Uniunii în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(114)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care au făcut obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii a inclus evaluarea tuturor factorilor și indicilor economici care au influențat situația industriei Uniunii în cursul perioadei examinate.

4.6.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

| (115) | În perioada examinată, producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție corespunzătoare industriei Uniunii au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 4 | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției (tone) | 30 000‐40 000 | 30 000‐40 000 | 30 000‐40 000 | 30 000‐40 000 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 100 | 104 | 101 |
| Capacitatea de producție (tone) | 40 000‐45 000 | 40 000‐45 000 | 40 000‐45 000 | 40 000‐45 000 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 104 | 103 | 103 |
| Gradul de utilizare a capacității (%) | 80-90 | 80-90 | 80-90 | 80-90 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 96 | 101 | 99 |
| Sursă: răspunsuri la chestionar. |

(115)

În perioada examinată, producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție corespunzătoare industriei Uniunii au evoluat după cum urmează:

Tabelul 4

Tabelul 4

2015

2016

2017

PAR

Volumul producției (tone)

30 000‐40 000

30 000‐40 000

30 000‐40 000

30 000‐40 000

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

100

104

101

Capacitatea de producție (tone)

40 000‐45 000

40 000‐45 000

40 000‐45 000

40 000‐45 000

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

104

103

103

Gradul de utilizare a capacității (%)

80-90

80-90

80-90

80-90

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

96

101

99

Sursă: răspunsuri la chestionar.

Sursă

| (116) | Rezultă că a existat o creștere modestă a capacității de producție (cu 2 %‐4 %), dar volumul producției și gradul de utilizare a capacității au rămas stabile. |
| --- | --- |

(116)

Rezultă că a existat o creștere modestă a capacității de producție (cu 2 %‐4 %), dar volumul producției și gradul de utilizare a capacității au rămas stabile.

4.6.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață din Uniune

Volumul vânzărilor și cota de piață din Uniune

| (117) | În cursul perioadei examinate, vânzările în Uniune realizate de către industria Uniunii au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 5 | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor în Uniune (tone) | 20 000‐30 000 | 20 000‐30 000 | 20 000‐30 000 | 20 000‐30 000 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 99 | 103 | 101 |
| Cotă de piață

  Indice (2015 = 100) | 100 | 99 | 98 | 93 |
| Surse: răspunsurile la chestionar, Eurostat, baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6). |

(117)

În cursul perioadei examinate, vânzările în Uniune realizate de către industria Uniunii au evoluat după cum urmează:

Tabelul 5

Tabelul 5

2015

2016

2017

PAR

Volumul vânzărilor în Uniune (tone)

20 000‐30 000

20 000‐30 000

20 000‐30 000

20 000‐30 000

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

99

103

101

Cotă de piață

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

99

98

93

Surse: răspunsurile la chestionar, Eurostat, baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6).

Surse

| (118) | Vânzările industriei din Uniune pe piața Uniunii au rămas stabile pe parcursul perioadei examinate. Cu toate acestea, industria din Uniune a pierdut, treptat, 7 % din cota de piață pe parcursul aceleiași perioade, în timp ce consumul din Uniune a crescut cu 8 %. |
| --- | --- |

(118)

Vânzările industriei din Uniune pe piața Uniunii au rămas stabile pe parcursul perioadei examinate. Cu toate acestea, industria din Uniune a pierdut, treptat, 7 % din cota de piață pe parcursul aceleiași perioade, în timp ce consumul din Uniune a crescut cu 8 %.

4.6.3.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (119) | În cursul perioadei examinate, gradul de ocupare a forței de muncă și productivitatea la nivelul industriei Uniunii au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 6 | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indicele angajaților (2015 = 100) | 100 | 103 | 102 | 103 |
| Indicele productivității (2015 = 100) | 100 | 97 | 102 | 99 |
| Sursă: răspunsuri la chestionar. |

(119)

În cursul perioadei examinate, gradul de ocupare a forței de muncă și productivitatea la nivelul industriei Uniunii au evoluat după cum urmează:

Tabelul 6

Tabelul 6

2015

2016

2017

PAR

Indicele angajaților (2015 = 100)

Indicele angajaților (2015 = 100)

100

103

102

103

Indicele productivității (2015 = 100)

Indicele productivității (2015 = 100)

100

97

102

99

Sursă: răspunsuri la chestionar.

Sursă

| (120) | Gradul de ocupare a forței de muncă a crescut pe tot parcursul perioadei examinate, creșterea fiind de 3 %. Productivitatea forței de muncă a producătorilor din Uniune, măsurată ca producție (tone) pe salariat pe an, a rămas stabilă în cursul perioadei examinate. Acest lucru s-a datorat în parte eforturilor depuse, în anii precedenți, de industria Uniunii pentru a răspunde presiunii create de importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping la momentul respectiv, crescând deja productivitatea la un nivel înalt înaintea perioadei examinate. |
| --- | --- |

(120)

Gradul de ocupare a forței de muncă a crescut pe tot parcursul perioadei examinate, creșterea fiind de 3 %. Productivitatea forței de muncă a producătorilor din Uniune, măsurată ca producție (tone) pe salariat pe an, a rămas stabilă în cursul perioadei examinate. Acest lucru s-a datorat în parte eforturilor depuse, în anii precedenți, de industria Uniunii pentru a răspunde presiunii create de importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping la momentul respectiv, crescând deja productivitatea la un nivel înalt înaintea perioadei examinate.

4.6.4.   Creșterea economică

Creșterea economică

| (121) | Creșterea consumului în Uniune a fost de 8 puncte procentuale în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, industria din Uniune nu a putut beneficia de această creștere modestă a consumului, întrucât a continuat să piardă cotă de piață în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(121)

Creșterea consumului în Uniune a fost de 8 puncte procentuale în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, industria din Uniune nu a putut beneficia de această creștere modestă a consumului, întrucât a continuat să piardă cotă de piață în cursul perioadei examinate.

4.6.5.   Stocuri

Stocuri

| (122) | Pe parcursul perioadei examinate, nivelul stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 7 | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri (tone) | 2 000‐3 000 | 2 000‐3 000 | 2 000‐3 000 | 2 000‐3 000 |
| Indice (2015 = 100) | 100 | 113 | 101 | 108 |
| Sursă: răspunsuri la chestionar. |

(122)

Pe parcursul perioadei examinate, nivelul stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion a evoluat după cum urmează:

Tabelul 7

Tabelul 7

2015

2016

2017

PAR

Stocuri (tone)

2 000‐3 000

2 000‐3 000

2 000‐3 000

2 000‐3 000

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

113

101

108

Sursă: răspunsuri la chestionar.

Sursă

| (123) | Deși nivelul stocurilor finale ale industriei din Uniune a crescut între 2015 și PAR, el rămâne relativ scăzut în raport cu nivelul de producție. |
| --- | --- |

(123)

Deși nivelul stocurilor finale ale industriei din Uniune a crescut între 2015 și PAR, el rămâne relativ scăzut în raport cu nivelul de producție.

4.6.6.   Prețurile unitare medii de vânzare în Uniune și costul de producție

Prețurile unitare medii de vânzare în Uniune și costul de producție

| (124) | Pe parcursul perioadei examinate, prețurile de vânzare unitare medii practicate față de clienții neafiliați din Uniune și costul mediu de producție unitar al producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 8 | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune

  Indice (2015 = 100) | 100 | 101 | 101 | 105 |
| Costul de producție unitar

  Indice (2015 = 100) | 100 | 102 | 99 | 104 |
| Sursă: răspunsuri la chestionar. |

(124)

Pe parcursul perioadei examinate, prețurile de vânzare unitare medii practicate față de clienții neafiliați din Uniune și costul mediu de producție unitar al producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

Tabelul 8

Tabelul 8

2015

2016

2017

PAR

Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

101

101

105

Costul de producție unitar

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

102

99

104

Sursă: răspunsuri la chestionar.

Sursă

| (125) | În perioada examinată, costurile industriei din Uniune au crescut cu 3-5 %. În același timp, prețurile practicate de industria din Uniune au crescut cu 4-6 %, astfel încât aceasta a fost în măsură să acopere creșterea costurilor prin creșterea prețurilor sale. |
| --- | --- |

(125)

În perioada examinată, costurile industriei din Uniune au crescut cu 3-5 %. În același timp, prețurile practicate de industria din Uniune au crescut cu 4-6 %, astfel încât aceasta a fost în măsură să acopere creșterea costurilor prin creșterea prețurilor sale.

4.6.7.   Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, rentabilitatea investițiilor, capacitatea de mobilizare a capitalului și salariile

Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, rentabilitatea investițiilor, capacitatea de mobilizare a capitalului și salariile

Tabelul 9

Tabelul 9

| | 2015 | 2016 | 2017 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea

  Indice (2015 = 100) | 100 | 86 | 123 | 110 |
| Fluxul de lichidități

  Indice (2015 = 100) | 100 | 79 | 117 | 103 |
| Investițiile

  Indice (2015 = 100) | 100 | 60 | 91 | 99 |
| Randamentul investițiilor

  Indice (2015 = 100) | 100 | 88 | 128 | 110 |
| Costul anual al forței de muncă per angajat

  Indice (2015 = 100) | 100 | 97 | 102 | 103 |
| Sursă: răspunsuri la chestionar. |

2015

2016

2017

PAR

Rentabilitatea

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

86

123

110

Fluxul de lichidități

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

79

117

103

Investițiile

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

60

91

99

Randamentul investițiilor

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

88

128

110

Costul anual al forței de muncă per angajat

Indice (2015 = 100)

Indice (2015 = 100)

100

97

102

103

Sursă: răspunsuri la chestionar.

Sursă

| (126) | Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările respective. În cursul perioadei examinate, rentabilitatea industriei Uniunii a fluctuat între cel mai scăzut nivel, de 6-8 %, înregistrat în 2016 și cel mai înalt nivel, de 8-10 %, înregistrat în 2017 și a rămas sub profitul-țintă stabilit în ancheta inițială (și anume 12 %). |
| --- | --- |

(126)

Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările respective. În cursul perioadei examinate, rentabilitatea industriei Uniunii a fluctuat între cel mai scăzut nivel, de 6-8 %, înregistrat în 2016 și cel mai înalt nivel, de 8-10 %, înregistrat în 2017 și a rămas sub profitul-țintă stabilit în ancheta inițială (și anume 12 %).

| (127) | În cursul perioadei examinate, fluxul de lichidități al industriei Uniunii a crescut cu 3 %, în timp ce nivelul investițiilor a rămas stabil. |
| --- | --- |

(127)

În cursul perioadei examinate, fluxul de lichidități al industriei Uniunii a crescut cu 3 %, în timp ce nivelul investițiilor a rămas stabil.

| (128) | În perioada cuprinsă între 2015 și perioada anchetei de reexaminare, randamentul investițiilor, definit drept profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor, a crescut cu 10 %. Pe parcursul aceleiași perioade, nivelul salariului mediu a crescut ușor, urmând aceeași tendință ca și costul unitar de producție. |
| --- | --- |

(128)

În perioada cuprinsă între 2015 și perioada anchetei de reexaminare, randamentul investițiilor, definit drept profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor, a crescut cu 10 %. Pe parcursul aceleiași perioade, nivelul salariului mediu a crescut ușor, urmând aceeași tendință ca și costul unitar de producție.

4.6.8.   Amploarea dumpingului și redresarea în urma efectelor practicilor de dumping anterioare

Amploarea dumpingului și redresarea în urma efectelor practicilor de dumping anterioare

| (129) | Astfel cum s-a explicat mai sus, nu au existat importuri din RPC care să facă obiectul unui dumping pe parcursul perioadei examinate și, prin urmare, dimensiunea marjei de dumping nu a putut fi evaluată. |
| --- | --- |

(129)

Astfel cum s-a explicat mai sus, nu au existat importuri din RPC care să facă obiectul unui dumping pe parcursul perioadei examinate și, prin urmare, dimensiunea marjei de dumping nu a putut fi evaluată.

| (130) | În cursul perioadei examinate, industria Uniunii a arătat semne de redresare în urma practicilor de dumping anterioare. Producția Uniunii, gradul de utilizare a capacității, vânzările și investițiile Uniunii au rămas stabile, în timp ce fluxul de lichidități și randamentul investițiilor au înregistrat o evoluție pozitivă. Industria din Uniune chiar a crescut ușor gradul de ocupare a forței de muncă în cursul perioadei examinate. Astfel, cu toate că volumele vânzărilor nu au urmat creșterea cererii de pe piața Uniunii - întrucât acestea au rămas stabile în perioada examinată - Comisia a concluzionat că industria din Uniune s-a redresat în urma practicilor de dumping din trecut. |
| --- | --- |

(130)

În cursul perioadei examinate, industria Uniunii a arătat semne de redresare în urma practicilor de dumping anterioare. Producția Uniunii, gradul de utilizare a capacității, vânzările și investițiile Uniunii au rămas stabile, în timp ce fluxul de lichidități și randamentul investițiilor au înregistrat o evoluție pozitivă. Industria din Uniune chiar a crescut ușor gradul de ocupare a forței de muncă în cursul perioadei examinate. Astfel, cu toate că volumele vânzărilor nu au urmat creșterea cererii de pe piața Uniunii - întrucât acestea au rămas stabile în perioada examinată - Comisia a concluzionat că industria din Uniune s-a redresat în urma practicilor de dumping din trecut.

4.7.   Concluzie

Concluzie

| (131) | Situația industriei din Uniune s-a îmbunătățit în perioada examinată. Majoritatea indicatorilor de prejudiciu au arătat o tendință pozitivă sau stabilă. Faptul că industria din Uniune a beneficiat de pe urma măsurilor este ilustrat, printre altele, de nivelul ridicat de utilizare a capacității, precum și de creșterea fluxului de numerar și a randamentului investițiilor. Importurile din RPC prezente pe piața Uniunii provin de la unicul producător chinez despre care s-a constatat că nu a practicat dumpingul în ancheta inițială. Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria Uniunii nu a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază în perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(131)

Situația industriei din Uniune s-a îmbunătățit în perioada examinată. Majoritatea indicatorilor de prejudiciu au arătat o tendință pozitivă sau stabilă. Faptul că industria din Uniune a beneficiat de pe urma măsurilor este ilustrat, printre altele, de nivelul ridicat de utilizare a capacității, precum și de creșterea fluxului de numerar și a randamentului investițiilor. Importurile din RPC prezente pe piața Uniunii provin de la unicul producător chinez despre care s-a constatat că nu a practicat dumpingul în ancheta inițială. Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria Uniunii nu a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază în perioada anchetei de reexaminare.

5.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

| (132) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat apoi probabilitatea reapariției unui prejudiciu important, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping împotriva RPC. |
| --- | --- |

(132)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat apoi probabilitatea reapariției unui prejudiciu important, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping împotriva RPC.

| (133) | Au fost analizate următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC, atractivitatea pieței Uniunii, inclusiv considerații privind existența măsurilor anti-dumping și compensatorii privind peroxosulfatul în alte țări terțe, comportamentul în materie de prețuri al producătorilor-exportatori chinezi pe piețele altor țări terțe și efectul asupra situației industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(133)

Au fost analizate următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC, atractivitatea pieței Uniunii, inclusiv considerații privind existența măsurilor anti-dumping și compensatorii privind peroxosulfatul în alte țări terțe, comportamentul în materie de prețuri al producătorilor-exportatori chinezi pe piețele altor țări terțe și efectul asupra situației industriei din Uniune.

5.1.   Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

| (134) | RPC este, de departe, cel mai mare exportator la nivel mondial al produsului care face obiectul reexaminării. UE a fost a treia cea mai importantă piață de export a RPC, din punct de vedere al valorii totale a exporturilor efectuate în perioada anchetei de reexaminare (69). |
| --- | --- |

(134)

RPC este, de departe, cel mai mare exportator la nivel mondial al produsului care face obiectul reexaminării. UE a fost a treia cea mai importantă piață de export a RPC, din punct de vedere al valorii totale a exporturilor efectuate în perioada anchetei de reexaminare (69).

69

| (135) | Astfel cum se explică la considerentele 100-101 de mai sus, producătorii din RPC dispun de capacități considerabile de producție și o capacitate de producție neutilizată estimată semnificativă, care depășește cu mult consumul total al Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(135)

Astfel cum se explică la considerentele 100-101 de mai sus, producătorii din RPC dispun de capacități considerabile de producție și o capacitate de producție neutilizată estimată semnificativă, care depășește cu mult consumul total al Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

5.2.   Atractivitatea pieței Uniunii

Atractivitatea pieței Uniunii

| (136) | Piața Uniunii este cel mai mare importator din lume al produsului care face obiectul reexaminării (70). De asemenea, astfel cum se arată în tabelul 1 de mai sus, consumul la nivelul Uniunii de produs în cauză a crescut cu 8 % între 2015 și PAR. Aceasta indică faptul că, în Uniune, consumul rămâne ridicat și continuă să crească. Piața Uniunii, datorită dimensiunii sale relativ mari și a consumului în constantă creștere, rămâne atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi. |
| --- | --- |

(136)

Piața Uniunii este cel mai mare importator din lume al produsului care face obiectul reexaminării (70). De asemenea, astfel cum se arată în tabelul 1 de mai sus, consumul la nivelul Uniunii de produs în cauză a crescut cu 8 % între 2015 și PAR. Aceasta indică faptul că, în Uniune, consumul rămâne ridicat și continuă să crească. Piața Uniunii, datorită dimensiunii sale relativ mari și a consumului în constantă creștere, rămâne atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi.

70

| (137) | În plus, măsuri de apărare comercială împotriva exportării produsului care face obiectul reexaminării sunt în vigoare în alte țări terțe precum SUA și India, ceea ce face mai dificil exportul către aceste piețe de către producătorii-exportatori chinezi și crește atractivitatea pieței Uniunii, către care pot fi redirecționate aceste exporturi. |
| --- | --- |

(137)

În plus, măsuri de apărare comercială împotriva exportării produsului care face obiectul reexaminării sunt în vigoare în alte țări terțe precum SUA și India, ceea ce face mai dificil exportul către aceste piețe de către producătorii-exportatori chinezi și crește atractivitatea pieței Uniunii, către care pot fi redirecționate aceste exporturi.

5.3.   Politica producătorilor-exportatori chinezi în materie de prețuri

Politica producătorilor-exportatori chinezi în materie de prețuri

| (138) | Un alt element care demonstrează atractivitatea pieței Uniunii este strategia de preț a producătorilor-exportatori chinezi. În acest context, a fost efectuată o analiză pe baza unei comparații între prețurile de vânzare practicate de producătorii din Uniune și prețurile franco fabrică practicate de producătorul chinez cooperant către țări terțe, aduse la nivelul CIF prin adăugarea cheltuielilor de transport și de asigurare în Uniune și ajustate pentru a ține seama de costurile ulterioare importului și de taxele convenționale. Aceste calcule au arătat că, atunci când sunt comparate la același nivel, prețurile de export chineze sunt cu 26 % mai mici decât prețurile de vânzare practicate de producătorii din Uniune. Aceeași analiză a fost efectuată pe baza tuturor prețurilor de export chineze către țări terțe (exclusiv Uniunea) raportate în Atlasul comercial mondial. Aceste calcule au arătat că, atunci când sunt comparate la același nivel, prețurile de export chineze sunt cu 18 % mai mici decât prețurile de vânzare practicate de producătorii din Uniune. Prin urmare, se poate preconiza în mod rezonabil că importurile din China vor intra pe piața Uniunii la prețuri mai mici decât cele percepute de industria din Uniune, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(138)

Un alt element care demonstrează atractivitatea pieței Uniunii este strategia de preț a producătorilor-exportatori chinezi. În acest context, a fost efectuată o analiză pe baza unei comparații între prețurile de vânzare practicate de producătorii din Uniune și prețurile franco fabrică practicate de producătorul chinez cooperant către țări terțe, aduse la nivelul CIF prin adăugarea cheltuielilor de transport și de asigurare în Uniune și ajustate pentru a ține seama de costurile ulterioare importului și de taxele convenționale. Aceste calcule au arătat că, atunci când sunt comparate la același nivel, prețurile de export chineze sunt cu 26 % mai mici decât prețurile de vânzare practicate de producătorii din Uniune. Aceeași analiză a fost efectuată pe baza tuturor prețurilor de export chineze către țări terțe (exclusiv Uniunea) raportate în Atlasul comercial mondial. Aceste calcule au arătat că, atunci când sunt comparate la același nivel, prețurile de export chineze sunt cu 18 % mai mici decât prețurile de vânzare practicate de producătorii din Uniune. Prin urmare, se poate preconiza în mod rezonabil că importurile din China vor intra pe piața Uniunii la prețuri mai mici decât cele percepute de industria din Uniune, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

| (139) | Având în vedere capacitatea neutilizată importantă din RPC, atractivitatea pieței Uniunii și comportamentul în materie de prețuri al producătorilor-exportatori chinezi, astfel cum s-a prezentat pe scurt în considerentele 134-138 de mai sus, există probabilitatea ca, într-un termen scurt, să fie deja disponibile, la prețuri mici, volume semnificative de peroxosulfați în vederea vânzării/redirecționării către Uniune, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(139)

Având în vedere capacitatea neutilizată importantă din RPC, atractivitatea pieței Uniunii și comportamentul în materie de prețuri al producătorilor-exportatori chinezi, astfel cum s-a prezentat pe scurt în considerentele 134-138 de mai sus, există probabilitatea ca, într-un termen scurt, să fie deja disponibile, la prețuri mici, volume semnificative de peroxosulfați în vederea vânzării/redirecționării către Uniune, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

| (140) | Prin urmare, este probabil că industria din Uniune, care este în prezent capabilă să satisfacă cererea Uniunii, va suferi pierderi în ceea ce privește volumul vânzărilor și cota de piață pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(140)

Prin urmare, este probabil că industria din Uniune, care este în prezent capabilă să satisfacă cererea Uniunii, va suferi pierderi în ceea ce privește volumul vânzărilor și cota de piață pe piața Uniunii.

5.4.   Efectul asupra situației industriei Uniunii

Efectul asupra situației industriei Uniunii

| (141) | Pentru a evalua impactul probabil asupra industriei din Uniune în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, Comisia a analizat ce s-ar putea întâmpla cu prețurile de vânzare, volumul vânzărilor și rentabilitatea industriei din Uniune, în cazul în care importurile chineze la prețuri scăzute ar intra pe piața Uniunii în cantități semnificative. |
| --- | --- |

(141)

Pentru a evalua impactul probabil asupra industriei din Uniune în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, Comisia a analizat ce s-ar putea întâmpla cu prețurile de vânzare, volumul vânzărilor și rentabilitatea industriei din Uniune, în cazul în care importurile chineze la prețuri scăzute ar intra pe piața Uniunii în cantități semnificative.

| (142) | În acest sens, se reamintește că, atunci când măsurile au expirat între 2002 și 2007, importurile din China care fac obiectul unui dumping au crescut de la 200 de tone în 2001 până la aproape 9 000 de tone în 2006, fapt care a determinat o scădere a prețurilor, pierderea cotei de piață, precum și o scădere semnificativă a rentabilității industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(142)

În acest sens, se reamintește că, atunci când măsurile au expirat între 2002 și 2007, importurile din China care fac obiectul unui dumping au crescut de la 200 de tone în 2001 până la aproape 9 000 de tone în 2006, fapt care a determinat o scădere a prețurilor, pierderea cotei de piață, precum și o scădere semnificativă a rentabilității industriei din Uniune.

| (143) | Pe baza experienței anterioare și a situației concurențiale actuale a industriei din Uniune, Comisia a examinat care ar fi impactul asupra indicatorilor de prejudiciu în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. Prin urmare, Comisia a efectuat o simulare pe baza următoarelor premise:






  (a) | Evoluția estimată a volumului vânzărilor s-a bazat pe o combinație între creșterea istorică a volumelor înregistrată la momentul în care măsurile au expirat pentru prima dată (mai precis, când importurile din China care fac obiectul unui dumping au atins 9 000 de tone în 2006) și situația concurențială actuală a industriei din Uniune pe tip de produs, ținând seama de avantajele concurențiale ale industriei din Uniune privind diversele tipuri de produs (de exemplu, o calitate mai bună sau un timp de execuție mai scurt), precum și faptul că importurile crescute nu numai că ar prelua o parte din cota de piață a industriei din Uniune, ci și din cota de piață a țărilor terțe. |
| --- | --- | --- |

(143)

Pe baza experienței anterioare și a situației concurențiale actuale a industriei din Uniune, Comisia a examinat care ar fi impactul asupra indicatorilor de prejudiciu în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. Prin urmare, Comisia a efectuat o simulare pe baza următoarelor premise:

(a)

Evoluția estimată a volumului vânzărilor s-a bazat pe o combinație între creșterea istorică a volumelor înregistrată la momentul în care măsurile au expirat pentru prima dată (mai precis, când importurile din China care fac obiectul unui dumping au atins 9 000 de tone în 2006) și situația concurențială actuală a industriei din Uniune pe tip de produs, ținând seama de avantajele concurențiale ale industriei din Uniune privind diversele tipuri de produs (de exemplu, o calitate mai bună sau un timp de execuție mai scurt), precum și faptul că importurile crescute nu numai că ar prelua o parte din cota de piață a industriei din Uniune, ci și din cota de piață a țărilor terțe.

| (b) | Evoluția preconizată a prețurilor industriei din Uniune se bazează pe prețurile de export chineze raportate Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare minus o parte din diferențele de nivel al prețurilor observate în considerentul 99 de mai sus, ținând seama de diversele tipuri de produse. |
| --- | --- |

(b)

Evoluția preconizată a prețurilor industriei din Uniune se bazează pe prețurile de export chineze raportate Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare minus o parte din diferențele de nivel al prețurilor observate în considerentul 99 de mai sus, ținând seama de diversele tipuri de produse.

| (c) | Cuantumurile estimate obținute astfel au fost aplicate apoi structurii costurilor industriei din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare, astfel cum a fost verificată la fața locului, în vederea recalculării cifrelor privind rentabilitatea. |
| --- | --- |

(c)

Cuantumurile estimate obținute astfel au fost aplicate apoi structurii costurilor industriei din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare, astfel cum a fost verificată la fața locului, în vederea recalculării cifrelor privind rentabilitatea.

| (144) | Simularea a arătat că o expirare a măsurilor ar duce la o scădere cu aproximativ 13 % a volumului vânzărilor industriei din Uniune după un an și cu 20 % după doi ani, precum și o scădere cu aproximativ 15 % a prețului vânzărilor industriei din Uniune. Prin urmare, cifrele privind rentabilitatea s-ar deteriora de la nivelurile actuale la o situație aproape de pierderi pentru industria din Uniune după un an și la o situație deficitară după doi ani. |
| --- | --- |

(144)

Simularea a arătat că o expirare a măsurilor ar duce la o scădere cu aproximativ 13 % a volumului vânzărilor industriei din Uniune după un an și cu 20 % după doi ani, precum și o scădere cu aproximativ 15 % a prețului vânzărilor industriei din Uniune. Prin urmare, cifrele privind rentabilitatea s-ar deteriora de la nivelurile actuale la o situație aproape de pierderi pentru industria din Uniune după un an și la o situație deficitară după doi ani.

5.5.   Concluzie

Concluzie

| (145) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că abrogarea măsurilor privind importurile din RPC ar conduce, cel mai probabil, la reapariția unui prejudiciu important pentru industria Uniunii într-o perioadă scurtă de timp. |
| --- | --- |

(145)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că abrogarea măsurilor privind importurile din RPC ar conduce, cel mai probabil, la reapariția unui prejudiciu important pentru industria Uniunii într-o perioadă scurtă de timp.

6.   INTERESUL INDUSTRIEI UNIUNII

INTERESUL INDUSTRIEI UNIUNII

| (146) | În considerentul 144 de mai sus s-a concluzionat că situația industriei din Uniune ar suferi, probabil, o deteriorare gravă în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping. În consecință, menținerea măsurilor ar fi avantajoasă pentru industria din Uniune, deoarece producătorii din Uniune ar trebui să fie capabili să își mențină volumul vânzărilor, cota de piață, rentabilitatea și situația lor economică în general pozitivă. Prin contrast, suprimarea măsurilor ar putea amenința viabilitatea industriei din Uniune, deoarece există motive să se preconizeze o reorientare a importurilor chineze către piața Uniunii la prețuri de dumping și în cantități considerabile care ar provoca o reapariție a prejudiciului. |
| --- | --- |

(146)

În considerentul 144 de mai sus s-a concluzionat că situația industriei din Uniune ar suferi, probabil, o deteriorare gravă în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping. În consecință, menținerea măsurilor ar fi avantajoasă pentru industria din Uniune, deoarece producătorii din Uniune ar trebui să fie capabili să își mențină volumul vânzărilor, cota de piață, rentabilitatea și situația lor economică în general pozitivă. Prin contrast, suprimarea măsurilor ar putea amenința viabilitatea industriei din Uniune, deoarece există motive să se preconizeze o reorientare a importurilor chineze către piața Uniunii la prețuri de dumping și în cantități considerabile care ar provoca o reapariție a prejudiciului.

7.   INTERESUL UTILIZATORILOR

INTERESUL UTILIZATORILOR

| (147) | Niciunul dintre utilizatorii contactați nu a furnizat un răspuns la chestionar. Cu toate acestea, un utilizator, Wacker Chemie AG, a transmis un document prin care a susținut că măsurile ar trebui să înceteze din diverse motive, care sunt abordate mai jos. |
| --- | --- |

(147)

Niciunul dintre utilizatorii contactați nu a furnizat un răspuns la chestionar. Cu toate acestea, un utilizator, Wacker Chemie AG, a transmis un document prin care a susținut că măsurile ar trebui să înceteze din diverse motive, care sunt abordate mai jos.

| (148) | În primul rând, utilizatorul a afirmat că industria din Uniune a înregistrat o evoluție pozitivă în pofida importurilor semnificative din China și a importurilor importante din alte surse, efectuate la prețuri comparabile/adesea în scădere. Prin urmare, industria din Uniune ar trebui să fie în măsură să reziste la o concurență suplimentară din partea importurilor din China. În al doilea rând, Wacker Chemie a declarat că producătorii din Uniune au fost în măsură să-și crească prețurile pe piața UE, indiferent de scăderile costurilor de producție. În cele din urmă, eliminarea măsurilor ar spori concurența pe piață precum și ar afecta posibilitatea de a achiziționa peroxosulfați la prețuri concurențiale din toate sursele. |
| --- | --- |

(148)

În primul rând, utilizatorul a afirmat că industria din Uniune a înregistrat o evoluție pozitivă în pofida importurilor semnificative din China și a importurilor importante din alte surse, efectuate la prețuri comparabile/adesea în scădere. Prin urmare, industria din Uniune ar trebui să fie în măsură să reziste la o concurență suplimentară din partea importurilor din China. În al doilea rând, Wacker Chemie a declarat că producătorii din Uniune au fost în măsură să-și crească prețurile pe piața UE, indiferent de scăderile costurilor de producție. În cele din urmă, eliminarea măsurilor ar spori concurența pe piață precum și ar afecta posibilitatea de a achiziționa peroxosulfați la prețuri concurențiale din toate sursele.

| (149) | Astfel cum s-a menționat la punctul 4.7 de mai sus, Comisia a concluzionat că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important în cursul perioadei anchetei de reexaminare și că industria din Uniune și-a crescut prețurile de vânzare în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, creșterea respectivă a prețului de vânzare a fost legată de o creștere echivalentă a costului de producție (a se vedea considerentul 125). În ceea ce privește prețurile de import și volumele importurilor din RPC, Comisia a reamintit că, practic, toate importurile din RPC către Uniune au provenit de la exportatorul despre care s-a constatat că nu a practicat dumpingul în ancheta inițială și care nu face obiectul prezentei reexaminări. În plus, importurile din alte țări terțe au fost efectuate la prețuri comparabile cu prețurile practicate de industria din Uniune și au urmat o tendință crescătoare, mai curând decât o tendință descrescătoare. Ancheta a arătat, de asemenea, că, date fiind natura produsului și numărul mai mare de surse de aprovizionare disponibile pe piață, utilizatorii pot să schimbe furnizorii cu ușurință. Prin urmare, Comisia a respins afirmațiile utilizatorului. |
| --- | --- |

(149)

Astfel cum s-a menționat la punctul 4.7 de mai sus, Comisia a concluzionat că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important în cursul perioadei anchetei de reexaminare și că industria din Uniune și-a crescut prețurile de vânzare în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, creșterea respectivă a prețului de vânzare a fost legată de o creștere echivalentă a costului de producție (a se vedea considerentul 125). În ceea ce privește prețurile de import și volumele importurilor din RPC, Comisia a reamintit că, practic, toate importurile din RPC către Uniune au provenit de la exportatorul despre care s-a constatat că nu a practicat dumpingul în ancheta inițială și care nu face obiectul prezentei reexaminări. În plus, importurile din alte țări terțe au fost efectuate la prețuri comparabile cu prețurile practicate de industria din Uniune și au urmat o tendință crescătoare, mai curând decât o tendință descrescătoare. Ancheta a arătat, de asemenea, că, date fiind natura produsului și numărul mai mare de surse de aprovizionare disponibile pe piață, utilizatorii pot să schimbe furnizorii cu ușurință. Prin urmare, Comisia a respins afirmațiile utilizatorului.

| (150) | În plus, ancheta inițială a arătat că impactul produsului care face obiectul reexaminării asupra costurilor produselor din aval este mai degrabă marginal și că efectul taxei antidumping a fost neglijabil (71). Utilizatorii nu au furnizat nicio informație care ar invalida concluziile anchetelor anterioare potrivit cărora impactul taxei asupra activității lor ar fi marginal. |
| --- | --- |

(150)

În plus, ancheta inițială a arătat că impactul produsului care face obiectul reexaminării asupra costurilor produselor din aval este mai degrabă marginal și că efectul taxei antidumping a fost neglijabil (71). Utilizatorii nu au furnizat nicio informație care ar invalida concluziile anchetelor anterioare potrivit cărora impactul taxei asupra activității lor ar fi marginal.

71

8.   INTERESUL IMPORTATORILOR

INTERESUL IMPORTATORILOR

| (151) | Niciunul dintre importatorii contactați nu a importat volume semnificative de produs care face obiectul reexaminării, prin urmare nu li s-a cerut să furnizeze răspunsuri la chestionar. Niciunul dintre importatorii care s-au făcut cunoscuți Comisiei la începutul reexaminării nu a furnizat observații. |
| --- | --- |

(151)

Niciunul dintre importatorii contactați nu a importat volume semnificative de produs care face obiectul reexaminării, prin urmare nu li s-a cerut să furnizeze răspunsuri la chestionar. Niciunul dintre importatorii care s-au făcut cunoscuți Comisiei la începutul reexaminării nu a furnizat observații.

| (152) | Ancheta a confirmat faptul că importatorii pot cumpăra cu ușurință din diverse surse care sunt disponibile în prezent pe piață, în special de la industria din Uniune, de la exportatorii din SUA și de la exportatorul chinez care vinde la prețuri care nu fac obiectul unui dumping. Comisia a constatat în ancheta inițială că proporția importurilor de peroxosulfați a reprezentat între 0,03 % și 1,3 % din cifra totală de afaceri a importatorilor (72). Prin urmare, în absența oricăror dovezi care să invalideze această constatare și având în vedere că importurile de produs care face obiectul reexaminării au fost nesemnificative în perioada anchetei de reexaminare, Comisia a concluzionat că importatorii nu ar fi afectați în mod disproporționat de măsuri. |
| --- | --- |

(152)

Ancheta a confirmat faptul că importatorii pot cumpăra cu ușurință din diverse surse care sunt disponibile în prezent pe piață, în special de la industria din Uniune, de la exportatorii din SUA și de la exportatorul chinez care vinde la prețuri care nu fac obiectul unui dumping. Comisia a constatat în ancheta inițială că proporția importurilor de peroxosulfați a reprezentat între 0,03 % și 1,3 % din cifra totală de afaceri a importatorilor (72). Prin urmare, în absența oricăror dovezi care să invalideze această constatare și având în vedere că importurile de produs care face obiectul reexaminării au fost nesemnificative în perioada anchetei de reexaminare, Comisia a concluzionat că importatorii nu ar fi afectați în mod disproporționat de măsuri.

72

9.   CONCLUZIE

CONCLUZIE

| (153) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a evaluat diferitele interese concurente și a acordat o atenție deosebită necesității de a proteja industria din Uniune împotriva reapariției probabile a prejudiciului. În absența oricăror dovezi care să invalideze constatările din ancheta inițială, Comisia a concluzionat că importatorii și utilizatorii nu sunt afectați într-o proporție atât de semnificativă încât menținerea măsurilor ar fi în mod clar disproporționată. Având în vedere cele menționate mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping. |
| --- | --- |

(153)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a evaluat diferitele interese concurente și a acordat o atenție deosebită necesității de a proteja industria din Uniune împotriva reapariției probabile a prejudiciului. În absența oricăror dovezi care să invalideze constatările din ancheta inițială, Comisia a concluzionat că importatorii și utilizatorii nu sunt afectați într-o proporție atât de semnificativă încât menținerea măsurilor ar fi în mod clar disproporționată. Având în vedere cele menționate mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.

10.   PROCEDURA ULTERIOARĂ

PROCEDURA ULTERIOARĂ

| (154) | La 8 noiembrie 2019, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să mențină măsurile antidumping în vigoare (denumită în continuare „comunicarea constatărilor finale”) și a invitat părțile să transmită observații. Comisia nu a primit nicio observație de la părțile interesate prin care să se prezinte obiecții cu privire la constatările făcute. |
| --- | --- |

(154)

La 8 noiembrie 2019, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să mențină măsurile antidumping în vigoare (denumită în continuare „comunicarea constatărilor finale”) și a invitat părțile să transmită observații. Comisia nu a primit nicio observație de la părțile interesate prin care să se prezinte obiecții cu privire la constatările făcute.

| (155) | Observațiile prezentate de părțile interesate au fost analizate de Comisie și au fost luate în considerare, după caz. |
| --- | --- |

(155)

Observațiile prezentate de părțile interesate au fost analizate de Comisie și au fost luate în considerare, după caz.

11.   MĂSURILE ANTIDUMPING

MĂSURILE ANTIDUMPING

| (156) | Din cele de mai sus rezultă că ar trebui menținute măsurile antidumping aplicabile peroxosulfaților originari din China. |
| --- | --- |

(156)

Din cele de mai sus rezultă că ar trebui menținute măsurile antidumping aplicabile peroxosulfaților originari din China.

| (157) | Pentru a reduce la minimum riscurile de eludare ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale de asigurare a aplicării corecte a taxelor antidumping individuale. Societățile care fac obiectul taxelor antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de factura respectivă ar trebui să facă obiectul taxei antidumping aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(157)

Pentru a reduce la minimum riscurile de eludare ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale de asigurare a aplicării corecte a taxelor antidumping individuale. Societățile care fac obiectul taxelor antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de factura respectivă ar trebui să facă obiectul taxei antidumping aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

| (158) | Deși prezentarea acestei facturi este necesară pentru ca autoritățile vamale ale statelor membre să aplice nivelurile individuale ale taxei antidumping la importuri, ea nu ar trebui să fie singurul element care trebuie luat în considerare de către autoritățile vamale. Într-adevăr, chiar dacă le este prezentată o factură care îndeplinește toate cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament, autoritățile vamale ale statelor membre ar trebui să își efectueze verificările obișnuite și pot, la fel ca în toate celelalte cazuri, să solicite documente suplimentare (documente de expediere etc.) pentru a verifica exactitatea datelor conținute în declarație și pentru a se asigura că aplicarea ulterioară a taxei este justificată, în conformitate cu legislația vamală. |
| --- | --- |

(158)

Deși prezentarea acestei facturi este necesară pentru ca autoritățile vamale ale statelor membre să aplice nivelurile individuale ale taxei antidumping la importuri, ea nu ar trebui să fie singurul element care trebuie luat în considerare de către autoritățile vamale. Într-adevăr, chiar dacă le este prezentată o factură care îndeplinește toate cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament, autoritățile vamale ale statelor membre ar trebui să își efectueze verificările obișnuite și pot, la fel ca în toate celelalte cazuri, să solicite documente suplimentare (documente de expediere etc.) pentru a verifica exactitatea datelor conținute în declarație și pentru a se asigura că aplicarea ulterioară a taxei este justificată, în conformitate cu legislația vamală.

| (159) | În cazul în care exporturile uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale ale taxei mai scăzute cresc semnificativ în volum, în special după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie ea însăși o modificare în configurația schimburilor comerciale, modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de circumstanțe, poate fi deschisă o anchetă antieludare, cu condiția să fie îndeplinite condițiile necesare. O astfel de anchetă poate, printre altele, examina necesitatea de a elimina nivelul (nivelurile) individual(e) al(e) taxelor și, prin urmare, instituirea unei taxe la scară națională. |
| --- | --- |

(159)

În cazul în care exporturile uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale ale taxei mai scăzute cresc semnificativ în volum, în special după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie ea însăși o modificare în configurația schimburilor comerciale, modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de circumstanțe, poate fi deschisă o anchetă antieludare, cu condiția să fie îndeplinite condițiile necesare. O astfel de anchetă poate, printre altele, examina necesitatea de a elimina nivelul (nivelurile) individual(e) al(e) taxelor și, prin urmare, instituirea unei taxe la scară națională.

| (160) | În cazul în care o întreprindere care dispune de un nivel individual al taxei antidumping își modifică, ulterior, denumirea entității, ea poate solicita continuarea aplicării nivelului respectiv. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (73). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei aplicabile. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei aplicabile acesteia, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene va fi publicată o notificare privind schimbarea denumirii. |
| --- | --- |

(160)

În cazul în care o întreprindere care dispune de un nivel individual al taxei antidumping își modifică, ulterior, denumirea entității, ea poate solicita continuarea aplicării nivelului respectiv. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (73). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei aplicabile. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei aplicabile acesteia, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene va fi publicată o notificare privind schimbarea denumirii.

73

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (161) | Având în vedere articolul 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (74), în cazul rambursării unei sume ca urmare a unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, rata dobânzii este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni. |
| --- | --- |

(161)

Având în vedere articolul 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (74), în cazul rambursării unei sume ca urmare a unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, rata dobânzii este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni.

74

| (162) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul comitetului înființat în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036, |
| --- | --- |

(162)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul comitetului înființat în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de peroxosulfați (persulfați), inclusiv de sulfat de peroximonosulfat de potasiu, încadrați în prezent la codurile NC 2833 40 00 și ex 2842 90 80 (codul TARIC 2842908020) originari din Republica Populară Chineză.

(2)   Se stabilește după cum urmează nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsul descris la alineatul (1), fabricat de următoarele societăți:

| Societatea | Nivelul taxei (%) | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai | 0,0 | A820 |
| United Initiators Shanghai Co., Ltd | 24,5 | A821 |
| Toate celelalte societăți | 71,8 | A999 |

Societatea

Nivelul taxei (%)

Cod adițional TARIC

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai

0,0

A820

United Initiators Shanghai Co., Ltd

24,5

A821

Toate celelalte societăți

71,8

A999

(3)   Aplicarea nivelului individual al taxei specificat pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea la autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, pe care trebuie să figureze o declarație datată și semnată de un funcționar al entității care emite o astfel de factură, identificat prin numele și funcția sa, redactată după cum urmează: „Subsemnatul (Subsemnata) certific faptul că (volumul) de [produsul în cauză] vândut pentru export în Uniunea Europeană, vizat de prezenta factură, a fost produs de către [denumirea și adresa societății] [cod adițional TARIC] în [țara în cauză]. Declar că informațiile furnizate în această factură sunt complete și corecte.” În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil pentru „toate celelalte societăți”.

(4)   Sub rezerva unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 ianuarie 2020.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 21, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) 2018/825 (JO L 143, 7.6.2018, p. 1).

1

(2)  
  JO L 265, 11.10.2007, p. 1.

2

(3)  
  JO L 338, 17.12.2013, p. 11.

3

(4)  
  JO C 110, 23.3.2018, p. 29.

4

(5)  
  JO C 454, 17.12.2018, p. 7.

5

(6)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1584 al Comisiei din 25 septembrie 2019 de deschidere a unei anchete privind o posibilă eludare a măsurilor antidumping instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1343/2013 al Consiliului la importurile de peroxosulfați (persulfați) originari din Republica Populară Chineză și de supunere a acestor importuri la înregistrare (JO L 246, 26.9.2019, p. 19).

6

(7)  Bruxelles, 20.12.2017 SWD(2017) 483 final/2; Accesibil la adresa: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

7

(8)  Nota la dosar din 15 ianuarie, număr Sherlock No. t19.000129 (disponibilă în dosarul neconfidențial).

8

(9)  Nota la dosar din 6 mai, număr Sherlock No. t19.002077 (disponibilă în dosarul neconfidențial).

9

(10)  Raportul, p. 6‐7.

10

(11)  Raportul, p. 10.

11

(12)  A se vedea http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law

12

(13)  Raportul, p. 41, 73-74.

13

(14)  Raportul, p. 120-121.

14

(15)  Raportul, p. 122‐135.

15

(16)  Raportul, p. 167‐168.

16

(17)  Raportul, p. 169-170, 200-201.

17

(18)  Raportul, p. 15-16, p. 50, p. 84, p. 108-9.

18

(19)  Raportul, p. 26.

19

(20)  Raportul, p. 31‐2.

20

(21)  https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU

21

(22)  Raportul, p. 431.

22

(23)  Raportul, p. 431.

23

(24)  Raportul, p. 431.

24

(25)  Raportul, p. 111‐150.

25

(26)  Raportul, p. 41‐42, 83.

26

(27)  Raportul, p. 69.

27

(28)  Raportul, p. 409.

28

(29)  Raportul, p. 411.

29

(30)  Raportul, p. 66.

30

(31)  Raportul, p. 267-268.

31

(32)  Raportul, p. 271.

32

(33)  Raportul, p. 217-234.

33

(34)  Raportul, p. 431.

34

(35)  Raportul, p. 223, 231, 408 și 412.

35

(36)  Raportul, p. 138‐149.

36

(37)  Raportul, p. 216.

37

(38)  Raportul, p. 213-215.

38

(39)  Raportul, p. 209-211.

39

(40)  A se vedea considerentul 58 din Regulamentul (CE) nr. 390/2007 al Comisiei (JO L 97, 12.4.2007, p. 6).

40

(41)  A se vedea considerentele 478-493 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1690 al Comisiei (JO L 283, 12.11.2018, p. 1).

41

(42)  Raportul, p. 332‐337.

42

(43)  Raportul, p. 336.

43

(44)  Raportul, p. 337‐341.

44

(45)  Raportul, p. 114‐117.

45

(46)  Raportul, p. 119.

46

(47)  Raportul, p. 120.

47

(48)  Raportul, p. 121‐122, 126‐128, 133‐135.

48

(49)  Raportul, p. 121‐122, 126‐128, 133‐135.

49

(50)  Raportul, p. 362‐3.

50

(51)  Raportul, p. 127.

51

(52)  
  OECD Economic Surveys: China 2017 (Studiile economice ale OCDE: China 2017), OECD Publishing, Paris, p. 22. Cifre detaliate pot fi găsite în China Quarterly Monetary Policy Report emis de PBOC. Raportul, p. 241.

52

OECD Economic Surveys: China 2017

China Quarterly Monetary Policy Report

(53)  Raportul, p. 252‐255.

53

(54)  
  World Bank Open Data – Venituri medii-superioare, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income (accesat la 27 martie 2019)

54

World Bank Open Data

(55)  https://connect.ihs.com/gta/standardreports

55

(56)  Institutul de Statistică al Turciei, http://www.turkstat.gov.tr

56

(57)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies

57

(58)  Pe parcursul anchetei, Comisia a constatat că două materii prime au fost defalcate în Turcia la un nivel de 12 cifre, mai precis acidul sulfuric și hidroxidul de potasiu. Aproape toate importurile în Turcia au fost raportate sub un singur cod, și anume codul 28 07 00 00 00 19 pentru acidul sulfuric și codul 28 15 20 00 00 00 pentru hidroxidul de potasiu. Astfel cum se menționează în nota din 15 ianuarie 2019, Comisia a utilizat nivelul cu șase cifre al codurilor (SA).

58

(59)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2090, link consultat ultima dată la 12 august 2019.

59

(60)  Aceasta este o clasificare statistică a activităților economice utilizate de Eurostat, https://ec.europa.eu/eurostat/web/nace-rev2, link consultat ultima dată la 12 august 2019.

60

(61)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2104, link consultat ultima dată la 12 august 2019.

61

(62)  http://www.turkstat.gov.tr/PreHaberBultenleri.do?id=30608, link consultat ultima dată la 12 august 2019. 100 Kuruș = 1 liră turcească.

62

(63)  Datele sunt disponibile pentru perioade de jumătate de an. Comisia a calculat prețul mediu din perioada de anchetă drept 25 % din a doua jumătate a anului 2017, 50 % din prima jumătate a anului 2018 și 25 % din a doua jumătate a anului 2018.

63

(64)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201988/orbis/1/Companies/report/Index?format=114678F1-A093-E711-8A1A-2C44FD99A5A0&BookSection=GLOBALSTANDARDFORMAT&seq=0

64

(65)  Astfel cum s-a menționat în considerentul 5, Comisia a deschis o anchetă antieludare cu privire la aceste importuri la 26 septembrie 2019. Ancheta se referă la societatea ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd.

65

(66)  Producătorul-exportator a efectuat vânzări către 25 țări din Asia, din America de Nord și America de Sud, Africa și către țări din Europa care nu sunt membre ale Uniunii.

66

(67)  În anexa deschisă 4.2.2 (b) la cerere, solicitanții au stabilit o listă de capacități de producție din China, pe baza site-urilor internet ale societăților.

67

(68)  Solicitanții a raportat supracapacitatea în versiunea deschisă a cererii, la punctul 4.1.2, p. 18.

68

(69)  Pe baza statisticilor extrase din GTA.

69

(70)  Pe baza statisticilor extrase din GTA.

70

(71)  
  JO L 97, 12.4.2007, p. 6.

71

(72)  
  JO L 97, 12.4.2007, p. 6.

72

(73)  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgia.

73

(74)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

74

---

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 17.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 13/43 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 13/43

---

DECIZIA
  nr. 2/2019
  A COMITETULUI PENTRU TRANSPORTURI TERESTRE COMUNITATE/ELVEȚIA

din 13 decembrie 2019

privind dispozițiile tranzitorii pentru menținerea fluidității traficului feroviar între Uniunea Europeană și Elveția [2020/40]

COMITETUL,

având în vedere Acordul din 21 iunie 1999 dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul feroviar și rutier de mărfuri și călători (denumit în continuare „acordul”), în special articolul 52 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 51 alineatul (2) din acord, Comitetul pentru transporturi terestre Comunitate/Elveția (în continuare „Comitetul mixt”) asigură monitorizarea și aplicarea dispozițiilor acordului și pune în aplicare clauzele de adaptare și de revizuire menționate la articolele 52 și 55 din acord. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 51 alineatul (2) din acord, Comitetul pentru transporturi terestre Comunitate/Elveția (în continuare „Comitetul mixt”) asigură monitorizarea și aplicarea dispozițiilor acordului și pune în aplicare clauzele de adaptare și de revizuire menționate la articolele 52 și 55 din acord.

| (2) | În conformitate cu articolul 52 alineatul (4) din acord, Comitetul mixt adoptă, printre altele, deciziile privind revizuirea anexei 1 pentru a încorpora, atunci când este necesar și pe bază de reciprocitate, modificările intervenite în legislația în cauză sau decide în privința oricăror altor măsuri care vizează garantarea bunei funcționări a acordului. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 52 alineatul (4) din acord, Comitetul mixt adoptă, printre altele, deciziile privind revizuirea anexei 1 pentru a încorpora, atunci când este necesar și pe bază de reciprocitate, modificările intervenite în legislația în cauză sau decide în privința oricăror altor măsuri care vizează garantarea bunei funcționări a acordului.

| (3) | Decizia nr. 1/2013 a Comitetului mixt (1) prevede recunoașterea, pe bază de reciprocitate, a certificatelor de siguranță ale întreprinderilor feroviare eliberate de autoritățile naționale de siguranță ale unui stat membru sau ale Elveției, în conformitate cu Directiva 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2). Aceasta prevede și recunoașterea, pe bază de reciprocitate, a declarațiilor de conformitate CE, de adecvare pentru utilizare și de verificare, a certificatelor de verificare CE, a autorizațiilor de punere în funcțiune a subsistemelor, a vehiculelor și a tipului de vehicul, precum și a organismelor notificate în temeiul Directivei 2008/57/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3). |
| --- | --- |

(3)

Decizia nr. 1/2013 a Comitetului mixt (1) prevede recunoașterea, pe bază de reciprocitate, a certificatelor de siguranță ale întreprinderilor feroviare eliberate de autoritățile naționale de siguranță ale unui stat membru sau ale Elveției, în conformitate cu Directiva 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2). Aceasta prevede și recunoașterea, pe bază de reciprocitate, a declarațiilor de conformitate CE, de adecvare pentru utilizare și de verificare, a certificatelor de verificare CE, a autorizațiilor de punere în funcțiune a subsistemelor, a vehiculelor și a tipului de vehicul, precum și a organismelor notificate în temeiul Directivei 2008/57/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3).

| (4) | Directiva (UE) 2016/797 a Parlamentului European și a Consiliului (4) stabilește noi cerințe pentru introducerea pe piață a elementelor constitutive de interoperabilitate, a subsistemelor și a vehiculelor feroviare. Directiva (UE) 2016/798 a Parlamentului European și a Consiliului (5) stabilește noi cerințe pentru eliberarea certificatelor unice de siguranță pentru întreprinderile feroviare. De asemenea, ele alocă noi funcții Agenției Uniunii Europene pentru Căile Ferate (denumită în continuare „agenția”). În special, agenția este responsabilă de emiterea autorizațiilor deintroducere pe piață a vehiculelor și a autorizațiilor de tip ale vehiculelor, în conformitate cu articolele 21 și 24 din Directiva (UE) 2016/797 (în continuare „autorizații UE pentru vehicule”), precum și de emiterea unui certificat unic de siguranță în conformitate cu articolul 10 din Directiva (UE) 2016/798 (în continuare „certificate unice de siguranță”). Directivele trebuie transpuse de statele membre până la 16 iunie 2019 cel târziu sau, în cazul statelor membre care au notificat Comisia și agenția în acest sens, până la 16 iunie 2020 cel târziu. Directivele 2004/49/CE și 2008/57/CE se abrogă și se înlocuiesc cu Directivele (UE) 2016/797 și (UE) 2016/798 începând cu 16 iunie 2020. |
| --- | --- |

(4)

Directiva (UE) 2016/797 a Parlamentului European și a Consiliului (4) stabilește noi cerințe pentru introducerea pe piață a elementelor constitutive de interoperabilitate, a subsistemelor și a vehiculelor feroviare. Directiva (UE) 2016/798 a Parlamentului European și a Consiliului (5) stabilește noi cerințe pentru eliberarea certificatelor unice de siguranță pentru întreprinderile feroviare. De asemenea, ele alocă noi funcții Agenției Uniunii Europene pentru Căile Ferate (denumită în continuare „agenția”). În special, agenția este responsabilă de emiterea autorizațiilor deintroducere pe piață a vehiculelor și a autorizațiilor de tip ale vehiculelor, în conformitate cu articolele 21 și 24 din Directiva (UE) 2016/797 (în continuare „autorizații UE pentru vehicule”), precum și de emiterea unui certificat unic de siguranță în conformitate cu articolul 10 din Directiva (UE) 2016/798 (în continuare „certificate unice de siguranță”). Directivele trebuie transpuse de statele membre până la 16 iunie 2019 cel târziu sau, în cazul statelor membre care au notificat Comisia și agenția în acest sens, până la 16 iunie 2020 cel târziu. Directivele 2004/49/CE și 2008/57/CE se abrogă și se înlocuiesc cu Directivele (UE) 2016/797 și (UE) 2016/798 începând cu 16 iunie 2020.

| (5) | În plus, Elveția intenționează să aplice dispoziții legale echivalente Directivelor (UE) 2016/797 și (UE) 2016/798. Prin urmare, este necesar să se includă în acord noile dispoziții de fond din Directivele (UE) 2016/797 și (UE) 2016/798, prin revizuirea anexei 1 la aceasta. |
| --- | --- |

(5)

În plus, Elveția intenționează să aplice dispoziții legale echivalente Directivelor (UE) 2016/797 și (UE) 2016/798. Prin urmare, este necesar să se includă în acord noile dispoziții de fond din Directivele (UE) 2016/797 și (UE) 2016/798, prin revizuirea anexei 1 la aceasta.

| (6) | Acordul în forma sa actuală nu prevede posibilitatea ca instituțiile sau organismele Uniunii Europene să exercite competențe în Elveția și nici nu conferă Comitetului mixt competența de a modifica acordul în acest sens. În așteptarea unei modificări a acordului prin aplicarea procedurilor aplicabile, este necesar să se prevadă dispoziții tranzitorii pentru menținerea fluidității traficului feroviar între Elveția și Uniunea Europeană. În acest scop, ar trebui să se clarifice faptul că respectarea cerințelor aplicabile privind siguranța și interoperabilitatea în Elveția poate fi stabilită printr-o combinație între un certificat unic de siguranță sau o autorizație UE pentru vehicule emisă de agenție, pe de o parte, și o verificare de către Elveția a respectării normelor naționale elvețiene, pe de altă parte. Agenția, în ceea ce privește emiterea certificatelor unice de siguranță sau a autorizațiilor UE pentru vehicule, ar trebui să ia în considerare, ca dovadă, evaluarea efectuată de Elveția în scopul emiterii de certificate de siguranță sau de autorizații pentru vehicule pentru rețeaua feroviară elvețiană, a cerințelor din legislația elvețiană corespunzătoare legislației relevante a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(6)

Acordul în forma sa actuală nu prevede posibilitatea ca instituțiile sau organismele Uniunii Europene să exercite competențe în Elveția și nici nu conferă Comitetului mixt competența de a modifica acordul în acest sens. În așteptarea unei modificări a acordului prin aplicarea procedurilor aplicabile, este necesar să se prevadă dispoziții tranzitorii pentru menținerea fluidității traficului feroviar între Elveția și Uniunea Europeană. În acest scop, ar trebui să se clarifice faptul că respectarea cerințelor aplicabile privind siguranța și interoperabilitatea în Elveția poate fi stabilită printr-o combinație între un certificat unic de siguranță sau o autorizație UE pentru vehicule emisă de agenție, pe de o parte, și o verificare de către Elveția a respectării normelor naționale elvețiene, pe de altă parte. Agenția, în ceea ce privește emiterea certificatelor unice de siguranță sau a autorizațiilor UE pentru vehicule, ar trebui să ia în considerare, ca dovadă, evaluarea efectuată de Elveția în scopul emiterii de certificate de siguranță sau de autorizații pentru vehicule pentru rețeaua feroviară elvețiană, a cerințelor din legislația elvețiană corespunzătoare legislației relevante a Uniunii Europene.

| (7) | Certificatele CE și declarațiile CE stabilite în temeiul Directivei (UE) 2016/797 ar trebui să fie recunoscute reciproc. |
| --- | --- |

(7)

Certificatele CE și declarațiile CE stabilite în temeiul Directivei (UE) 2016/797 ar trebui să fie recunoscute reciproc.

| (8) | Pentru a limita povara administrativă, este oportun să li se permită solicitanților să solicite simultan un certificat unic de siguranță sau autorizație UE pentru vehicule eliberate de agenție și să se permită verificare de către Elveția a respectării normelor sale naționale. În același scop, este oportun să se permită solicitanților să utilizeze în acest scop ghișeul unic menționat la articolul 12 din Regulamentul (UE) 2016/796 al Parlamentului European și al Consiliului (6). Accesul la ghișeul unic ar trebui acordat Elveției, iar agenția și Elveția ar trebui să coopereze în măsura în care este necesar pentru punerea în aplicare a prezentei decizii. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a limita povara administrativă, este oportun să li se permită solicitanților să solicite simultan un certificat unic de siguranță sau autorizație UE pentru vehicule eliberate de agenție și să se permită verificare de către Elveția a respectării normelor sale naționale. În același scop, este oportun să se permită solicitanților să utilizeze în acest scop ghișeul unic menționat la articolul 12 din Regulamentul (UE) 2016/796 al Parlamentului European și al Consiliului (6). Accesul la ghișeul unic ar trebui acordat Elveției, iar agenția și Elveția ar trebui să coopereze în măsura în care este necesar pentru punerea în aplicare a prezentei decizii.

| (9) | Normele naționale menționate la articolul 13 alineatul (2) din Directiva (UE) 2016/797 și la articolul 8 alineatul (2) din Directiva (UE) 2016/798, aplicabile emiterii certificatelor de siguranță și autorizațiilor pentru vehicule pe teritoriul Elveției (în continuare „norme naționale”) ar trebui notificate în vederea publicării prin intermediul sistemului informatic menționat la articolul 27 din Regulamentul (UE) 2016/796. Domeniile în care se aplică normele naționale elvețiene ar trebui enumerate în anexa 1 la acord. |
| --- | --- |

(9)

Normele naționale menționate la articolul 13 alineatul (2) din Directiva (UE) 2016/797 și la articolul 8 alineatul (2) din Directiva (UE) 2016/798, aplicabile emiterii certificatelor de siguranță și autorizațiilor pentru vehicule pe teritoriul Elveției (în continuare „norme naționale”) ar trebui notificate în vederea publicării prin intermediul sistemului informatic menționat la articolul 27 din Regulamentul (UE) 2016/796. Domeniile în care se aplică normele naționale elvețiene ar trebui enumerate în anexa 1 la acord.

| (10) | Elveția și Uniunea Europeană s-au angajat să elimine normele naționale care nu sunt necesare și care reprezintă un obstacol în calea interoperabilității și a fluidității circulației feroviare între Elveția și Uniunea Europeană. Anumite norme naționale elvețiene enumerate în anexa 1 la acord ar putea fi incompatibile cu specificațiile tehnice de interoperabilitate și ar trebui revizuite înainte de 31 decembrie 2020 în vederea eliminării, modificării sau menținerii lor. |
| --- | --- |

(10)

Elveția și Uniunea Europeană s-au angajat să elimine normele naționale care nu sunt necesare și care reprezintă un obstacol în calea interoperabilității și a fluidității circulației feroviare între Elveția și Uniunea Europeană. Anumite norme naționale elvețiene enumerate în anexa 1 la acord ar putea fi incompatibile cu specificațiile tehnice de interoperabilitate și ar trebui revizuite înainte de 31 decembrie 2020 în vederea eliminării, modificării sau menținerii lor.

| (11) | Decizia nr. 1/2013 a Comitetului mixt ar trebui abrogată. Cu toate acestea, având în vedere că, în conformitate cu Directivele (UE) 2016/797 și (UE) 2016/798, anumite state membre nu vor fi transpus aceste directive decât la 16 iunie 2020, articolul 2 alineatul (1) și articolul 3 alineatul (1) din decizia respectivă a Comitetului mixt ar trebui să se aplice în continuare până la data respectivă, în ceea ce privește statele membre în cauză. |
| --- | --- |

(11)

Decizia nr. 1/2013 a Comitetului mixt ar trebui abrogată. Cu toate acestea, având în vedere că, în conformitate cu Directivele (UE) 2016/797 și (UE) 2016/798, anumite state membre nu vor fi transpus aceste directive decât la 16 iunie 2020, articolul 2 alineatul (1) și articolul 3 alineatul (1) din decizia respectivă a Comitetului mixt ar trebui să se aplice în continuare până la data respectivă, în ceea ce privește statele membre în cauză.

| (12) | Declarațiile de conformitate CE, de adecvare pentru utilizare și de verificare, certificatele de verificare CE și autorizațiile de punere în funcțiune a subsistemelor, a vehiculelor și a tipurilor de vehicule, precum și certificatele de siguranță recunoscute în conformitate cu Decizia nr. 1/2013 ar trebui să fie recunoscute în continuare în condițiile în care au fost eliberate. |
| --- | --- |

(12)

Declarațiile de conformitate CE, de adecvare pentru utilizare și de verificare, certificatele de verificare CE și autorizațiile de punere în funcțiune a subsistemelor, a vehiculelor și a tipurilor de vehicule, precum și certificatele de siguranță recunoscute în conformitate cu Decizia nr. 1/2013 ar trebui să fie recunoscute în continuare în condițiile în care au fost eliberate.

| (13) | Dispozițiile tranzitorii ale prezentei decizii ar trebui să se aplice până la 31 decembrie 2020, în așteptarea modificării acordului în sensul extinderii la rețeaua feroviară elvețiană a rolului agenției în domeniul certificatelor de siguranță și al autorizațiilor pentru vehicule. Comitetul mixt ar trebui să ia în considerare prelungirea perioadei de aplicare a măsurilor tranzitorii după 31 decembrie 2020, în cazul în care este probabil ca dispozițiile legale echivalente cu Regulamentul (UE) 2016/796 și cu Directivele (UE) 2016/797 și (UE) 2016/798 să nu se aplice până la 31 decembrie 2020, |
| --- | --- |

(13)

Dispozițiile tranzitorii ale prezentei decizii ar trebui să se aplice până la 31 decembrie 2020, în așteptarea modificării acordului în sensul extinderii la rețeaua feroviară elvețiană a rolului agenției în domeniul certificatelor de siguranță și al autorizațiilor pentru vehicule. Comitetul mixt ar trebui să ia în considerare prelungirea perioadei de aplicare a măsurilor tranzitorii după 31 decembrie 2020, în cazul în care este probabil ca dispozițiile legale echivalente cu Regulamentul (UE) 2016/796 și cu Directivele (UE) 2016/797 și (UE) 2016/798 să nu se aplice până la 31 decembrie 2020,

DECIDE:

Articolul 1

Anexa 1 la acord se înlocuiește cu textul din anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

(1)   Conformitatea cu cerințele aplicabile utilizării rețelei feroviare elvețiene de către o întreprindere feroviară poate fi stabilită prin intermediul unei combinații între:

| — | un certificat unic de siguranță emis de agenție în conformitate cu articolul 10 din Directiva (UE) 2016/798 și |
| --- | --- |

—

un certificat unic de siguranță emis de agenție în conformitate cu articolul 10 din Directiva (UE) 2016/798 și

| — | o decizie a Elveției privind verificarea respectării normelor naționale elvețiene menționate la articolul 6 alineatul (1). |
| --- | --- |

—

o decizie a Elveției privind verificarea respectării normelor naționale elvețiene menționate la articolul 6 alineatul (1).

În sensul primului paragraf, Elveția recunoaște certificatele unice de siguranță emise de agenție în conformitate cu articolul 10 din Directiva (UE) 2016/798.

Verificarea respectării normelor naționale de către autoritățile naționale elvețiene se efectuează în termenele stabilite la articolul 6 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/763 al Comisiei (7).

(2)   În scopul emiterii unui certificat unic de siguranță pentru utilizarea rețelei feroviare din Uniunea Europeană, agenția ia în considerare, ca dovadă a evaluării efectuate de Elveția și în scopul emiterii unui certificat de siguranță pentru rețeaua feroviară elvețiană, cerințele din legislația elvețiană corespunzătoare legislației relevante a Uniunii Europene.

(3)   Un solicitant poate cere în același timp un certificat unic de siguranță și o decizie de verificare a conformității cu normele naționale elvețiene. În astfel de cazuri, agenția și Elveția cooperează pentru a se asigura că deciziile privind cererea de certificat unic de siguranță și privind monitorizarea respectării normelor naționale elvețiene sunt luate în termenele prevăzute la articolul 6 din Regulamentul (UE) 2018/763 și în conformitate cu alineatul (1) al treilea paragraf.

Articolul 3

(1)   Respectarea cerințelor pentru autorizarea utilizării vehiculului pe rețeaua feroviară elvețiană poate fi stabilită printr-o combinație între:

| — | o autorizație a UE pentru vehicule eliberată de agenție în conformitate cu articolul 21 și cu articolul 24 din Directiva (UE) 2016/797; și |
| --- | --- |

—

o autorizație a UE pentru vehicule eliberată de agenție în conformitate cu articolul 21 și cu articolul 24 din Directiva (UE) 2016/797; și

| — | o decizie a Elveției privind verificarea respectării normelor naționale elvețiene menționate la articolul 6 alineatul (1). |
| --- | --- |

—

o decizie a Elveției privind verificarea respectării normelor naționale elvețiene menționate la articolul 6 alineatul (1).

În sensul primului paragraf, Elveția recunoaște autorizațiile UE pentru vehicule eliberate de agenție în conformitate cu articolele 21 și 24 din Directiva (UE) 2016/797.

Verificarea respectării normelor naționale de către Elveția se efectuează în termenele stabilite la articolul 34 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/545 al Comisiei (8).

(2)   În scopul emiterii unei autorizații UE pentru vehicul în scopul utilizării unui vehicul în rețeaua feroviară a Uniunii Europene, agenția ia în considerare, ca dovadă a evaluării efectuate de Elveția și în scopul emiterii de autorizații pentru vehicule pentru rețeaua feroviară elvețiană, cerințele din legislația elvețiană corespunzătoare legislației relevante a Uniunii Europene.

(3)   Un solicitant poate cere în același timp o autorizație UE pentru vehicul și o decizie privind verificarea conformității cu normele naționale elvețiene. În acest caz, agenția și Elveția cooperează pentru a se asigura că deciziile privind cererea de autorizație UE pentru vehicule și monitorizarea respectării normelor naționale elvețiene sunt luate în termenele prevăzute la articolul 34 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/545 și în conformitate cu alineatul (1) al treilea paragraf.

Articolul 4

(1)   Sunt recunoscute pe bază de reciprocitate:

| (a) | certificatele de conformitate CE sau de adecvare pentru utilizare menționate la articolul 9 alineatul (2) din Directiva (UE) 2016/797 și emise de un organism notificat; |
| --- | --- |

(a)

certificatele de conformitate CE sau de adecvare pentru utilizare menționate la articolul 9 alineatul (2) din Directiva (UE) 2016/797 și emise de un organism notificat;

| (b) | declarațiile de conformitate CE sau de adecvare pentru utilizare menționate la articolul 9 și la articolul 10 alineatul (1) din Directiva (UE) 2016/797 și întocmite de producător sau de reprezentantul autorizat al acestuia; |
| --- | --- |

(b)

declarațiile de conformitate CE sau de adecvare pentru utilizare menționate la articolul 9 și la articolul 10 alineatul (1) din Directiva (UE) 2016/797 și întocmite de producător sau de reprezentantul autorizat al acestuia;

| (c) | certificatele de verificare CE menționate în anexa IV la Directiva (UE) 2016/797 și emise de un organism notificat; |
| --- | --- |

(c)

certificatele de verificare CE menționate în anexa IV la Directiva (UE) 2016/797 și emise de un organism notificat;

| (d) | declarațiile de verificare CE menționate la articolul 15 alineatul (1) din Directiva (UE) 2016/797 și întocmite de solicitant; |
| --- | --- |

(d)

declarațiile de verificare CE menționate la articolul 15 alineatul (1) din Directiva (UE) 2016/797 și întocmite de solicitant;

| (e) | lista organismelor de evaluare a conformității din Elveția și din Uniunea Europeană, prevăzute la articolul 38 din Directiva (UE) 2016/797. |
| --- | --- |

(e)

lista organismelor de evaluare a conformității din Elveția și din Uniunea Europeană, prevăzute la articolul 38 din Directiva (UE) 2016/797.

(2)   Elveția informează Comisia Europeană și statele membre ale Uniunii Europene cu privire la organismele de evaluare a conformității stabilite în Elveția în conformitate cu articolul 37 din Directiva (UE) 2016/797.

Organismele notificate elvețiene își pot desfășura activitățile în condițiile prevăzute de Directiva (UE) 2016/797 și atât timp cât respectă cerințele din Directiva (UE) 2016/797.

Comisia pune la dispoziția publicului lista organismelor notificate elvețiene.

Articolul 5

(1)   Cererile de decizie privind verificarea conformității cu normele naționale elvețiene menționate la articolul 2 alineatul (1) și la articolul 3 alineatul (1) se depun prin intermediul ghișeului unic menționat la articolul 12 din Regulamentul (UE) 2016/796.

(2)   Cererile menționate la articolul 2 alineatul (3) și la articolul 3 alineatul (3) se depun prin intermediul ghișeului unic.

(3)   Elveția înregistrează o copie a deciziei privind verifica respectării normelor naționale la ghișeul unic.

(4)   Elveția are acces la ghișeul unic în sensul prezentei decizii.

Articolul 6

(1)   Normele naționale elvețiene pot completa sau deroga de la cerințele Uniunii Europene în măsura în care aceste norme privesc parametrii tehnici ai subsistemelor, aspectele operaționale și cele referitoare la personalul care execută sarcinile de siguranță enumerate în anexa 1 la acord.

(2)   Elveția notifică agenției normele naționale menționate la alineatul (1) în vederea publicării prin intermediul sistemului informatic menționat la articolul 27 din Regulamentul (UE) 2016/796.

Articolul 7

(1)   Decizia nr. 1/2013 a Comitetului mixt se abrogă de la data intrării în vigoare a prezentei decizii.

(2)   Articolul 2 alineatul (1) și articolul 3 alineatul (1) din Decizia nr. 1/2013 a Comitetului mixt continuă să se aplice până la 16 iunie 2020 în ceea ce privește statele membre care au notificat agenția și Comisia în temeiul articolului 57 alineatul (2) din Directiva (UE) 2016/797 sau al articolului 33 alineatul (2) din Directiva (UE) 2016/798.

(3)   Declarațiile de conformitate CE sau de adecvare pentru utilizare, certificatele de verificare CE și declarațiile de verificare CE recunoscute în conformitate cu Decizia nr. 1/2013 a Comitetului mixt rămân recunoscute în conformitate cu condițiile în care au fost eliberate.

(4)   Certificatele de siguranță și autorizațiile de punere în funcțiune a subsistemelor, a vehiculelor și a tipurilor de vehicule, recunoscute în conformitate cu Decizia nr. 1/2013 a Comitetului mixt, rămân recunoscute în conformitate cu condițiile în care au fost eliberate.

Articolul 8

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Articolele 2, 3, 4 și 5 se aplică până la 31 decembrie 2020.

Adoptată la Bruxelles, 13 decembrie 2019.

Pentru Uniunea Europeană

Președintele

Elisabeth WERNER

Pentru Confederația Elvețiană

Șeful delegației elvețiene

Peter FÜGLISTALER

---

(1)  Decizia nr. 1/2013 a Comitetului pentru transporturi terestre Comunitate/Elveția din 6 decembrie 2013 de modificare a anexei 1 la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul rutier și feroviar de mărfuri și călători (JO L 352, 24.12.2013, p. 79).

1

(2)  Directiva 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind siguranța căilor ferate comunitare și de modificare a Directivei 95/18/CE a Consiliului privind acordarea de licențe întreprinderilor feroviare și a Directivei 2001/14/CE privind repartizarea capacităților de infrastructură feroviară și perceperea de tarife pentru utilizarea infrastructurii feroviare și certificarea siguranței (Directiva privind siguranța feroviară) (JO L 164, 30.4.2004, p. 44).

2

(3)  Directiva 2008/57/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 privind interoperabilitatea sistemului feroviar în Comunitate (JO L 191, 18.7.2008, p. 1).

3

(4)  Directiva (UE) 2016/797 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2016 privind interoperabilitatea sistemului feroviar în Uniunea Europeană (JO L 138, 26.5.2016, p. 44);

4

(5)  Directiva (UE) 2016/798 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2016 privind siguranța feroviară (JO L 138, 26.5.2016, p. 102).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2016/796 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 mai 2016 privind Agenția Uniunii Europene pentru Căile Ferate și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 881/2004 (JO L 138, 26.5.2016, p. 1).

6

(7)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/763 al Comisiei din 9 aprilie 2018 de stabilire a modalităților practice pentru emiterea certificatelor unice de siguranță pentru întreprinderile feroviare în temeiul Directivei (UE) 2016/798 a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 653/2007 al Comisiei (JO L 129, 25.5.2018, p. 49).

7

(8)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/545 al Comisiei din 4 aprilie 2018 de instituire a modalităților practice pentru procesul de autorizare a vehiculelor feroviare și de autorizare de tip a vehiculelor feroviare în temeiul Directivei (UE) 2016/797 a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 90, 6.4.2018, p. 66).

8

---

ANEXĂ

‘
  ANEXA 1

DISPOZIȚII APLICABILE

În conformitate cu articolul 52 alineatul (6) din prezentul acord, Elveția aplică dispoziții legale echivalente dispozițiilor menționate mai jos:

Dispoziții relevante din legislația Uniunii Europene

SECȚIUNEA 1 – ACCES LA PROFESIE

| — | Directiva 2006/1/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 ianuarie 2006 privind utilizarea vehiculelor închiriate fără conducători auto pentru transportul rutier de mărfuri (versiune codificată) (JO L 33, 4.2.2006, p. 82). |
| --- | --- |

—

Directiva 2006/1/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 ianuarie 2006 privind utilizarea vehiculelor închiriate fără conducători auto pentru transportul rutier de mărfuri (versiune codificată) (JO L 33, 4.2.2006, p. 82).

| — | Regulamentul (CE) nr. 1071/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unor norme comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru exercitarea ocupației de operator de transport rutier și de abrogare a Directivei 96/26/CE a Consiliului (JO L 300, 14.11.2009, p. 51), astfel cum a fost modificat ultima dată de Regulamentul (UE) nr. 517/2013 al Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 1). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1071/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unor norme comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru exercitarea ocupației de operator de transport rutier și de abrogare a Directivei 96/26/CE a Consiliului (JO L 300, 14.11.2009, p. 51), astfel cum a fost modificat ultima dată de Regulamentul (UE) nr. 517/2013 al Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 1).

| — | Regulamentul (CE) nr. 1072/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind normele comune pentru accesul la piața transportului rutier internațional de mărfuri (JO L 300, 14.11.2009, p. 72), astfel cum a fost modificat ultima dată de Regulamentul (UE) nr. 517/2013 al Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 1).
  În sensul prezentului acord:






  (a) | Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană îi exceptează de la obligația de a deține atestatul de conducător pe toți resortisanții Confederației Elvețiene, ai statelor membre ale Uniunii Europene și ai statelor membre ale Spațiului Economic European. |
| --- | --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1072/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind normele comune pentru accesul la piața transportului rutier internațional de mărfuri (JO L 300, 14.11.2009, p. 72), astfel cum a fost modificat ultima dată de Regulamentul (UE) nr. 517/2013 al Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 1).

În sensul prezentului acord:

(a)

Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană îi exceptează de la obligația de a deține atestatul de conducător pe toți resortisanții Confederației Elvețiene, ai statelor membre ale Uniunii Europene și ai statelor membre ale Spațiului Economic European.

| (b) | Confederația Elvețiană îi poate excepta de la obligația de a deține un atestat de conducător pe resortisanții altor state decât cele menționate la litera (a) de mai sus doar după consultarea și exprimarea acordului Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(b)

Confederația Elvețiană îi poate excepta de la obligația de a deține un atestat de conducător pe resortisanții altor state decât cele menționate la litera (a) de mai sus doar după consultarea și exprimarea acordului Uniunii Europene.

| (c) | dispozițiile capitolului III din Regulamentul (CE) nr. 1072/2009 (referitoare la cabotaj) nu se aplică. |
| --- | --- |

(c)

dispozițiile capitolului III din Regulamentul (CE) nr. 1072/2009 (referitoare la cabotaj) nu se aplică.

| — | Regulamentul (CE) nr. 1073/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind normele comune pentru accesul la piața internațională a serviciilor de transport cu autocarul și autobuzul și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 561/2006 (JO L 300, 14.11.2009, p. 88), astfel cum a fost modificat ultima dată de Regulamentul (UE) nr. 517/2013 al Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 1).
  În sensul prezentului acord, dispozițiile capitolului V din Regulamentul (CE) nr. 1073/2009 (referitoare la cabotaj) nu se aplică. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1073/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind normele comune pentru accesul la piața internațională a serviciilor de transport cu autocarul și autobuzul și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 561/2006 (JO L 300, 14.11.2009, p. 88), astfel cum a fost modificat ultima dată de Regulamentul (UE) nr. 517/2013 al Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 1).

În sensul prezentului acord, dispozițiile capitolului V din Regulamentul (CE) nr. 1073/2009 (referitoare la cabotaj) nu se aplică.

| — | Decizia 2009/992/UE a Comisiei din 17 decembrie 2009 privind cerințele minime pentru datele care trebuie introduse în registrul electronic național al întreprinderilor de transport rutier (JO L 339, 22.12.2009, p. 36). |
| --- | --- |

—

Decizia 2009/992/UE a Comisiei din 17 decembrie 2009 privind cerințele minime pentru datele care trebuie introduse în registrul electronic național al întreprinderilor de transport rutier (JO L 339, 22.12.2009, p. 36).

| — | Regulamentul (UE) nr. 1213/2010 al Comisiei din 16 decembrie 2010 de stabilire a normelor comune privind interconectarea registrelor electronice naționale ale întreprinderilor de transport rutier (JO L 335, 18.12.2010, p. 21). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 1213/2010 al Comisiei din 16 decembrie 2010 de stabilire a normelor comune privind interconectarea registrelor electronice naționale ale întreprinderilor de transport rutier (JO L 335, 18.12.2010, p. 21).

| — | Regulamentul (UE) nr. 361/2014 al Comisiei din 9 aprilie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1073/2009 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește documentele pentru transportul internațional de călători cu autocarul și autobuzul și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2121/98 al Comisiei (JO L 107, 10.4.2014, p. 39). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 361/2014 al Comisiei din 9 aprilie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1073/2009 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește documentele pentru transportul internațional de călători cu autocarul și autobuzul și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2121/98 al Comisiei (JO L 107, 10.4.2014, p. 39).

| — | Regulamentul (UE) 2016/403 al Comisiei din 18 martie 2016 de completare a Regulamentului (CE) nr. 1071/2009 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește clasificarea încălcărilor grave ale normelor Uniunii, care pot determina pierderea de către un operator de transport rutier a bunei reputații și de modificare a anexei III la Directiva 2006/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 74, 19.3.2016, p. 8). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2016/403 al Comisiei din 18 martie 2016 de completare a Regulamentului (CE) nr. 1071/2009 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește clasificarea încălcărilor grave ale normelor Uniunii, care pot determina pierderea de către un operator de transport rutier a bunei reputații și de modificare a anexei III la Directiva 2006/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 74, 19.3.2016, p. 8).

SECȚIUNEA 2 – NORME SOCIALE

| — | Directiva 2002/15/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2002 privind organizarea timpului de lucru al persoanelor care efectuează activități mobile de transport rutier (JO L 80, 23.3.2002, p. 35). |
| --- | --- |

—

Directiva 2002/15/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2002 privind organizarea timpului de lucru al persoanelor care efectuează activități mobile de transport rutier (JO L 80, 23.3.2002, p. 35).

| — | Directiva 2003/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 iulie 2003 privind calificarea inițială și formarea periodică a conducătorilor auto ai anumitor vehicule rutiere destinate transportului de mărfuri sau de pasageri, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3820/85 al Consiliului și a Directivei 91/439/CEE a Consiliului și de abrogare a Directivei 76/914/CEE a Consiliului (JO L 226, 10.9.2003, p. 4). |
| --- | --- |

—

Directiva 2003/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 iulie 2003 privind calificarea inițială și formarea periodică a conducătorilor auto ai anumitor vehicule rutiere destinate transportului de mărfuri sau de pasageri, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3820/85 al Consiliului și a Directivei 91/439/CEE a Consiliului și de abrogare a Directivei 76/914/CEE a Consiliului (JO L 226, 10.9.2003, p. 4).

| — | Regulamentul (CE) nr. 561/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 martie 2006 privind armonizarea anumitor dispoziții ale legislației sociale în domeniul transporturilor rutiere, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 3821/85 și (CE) nr. 2135/98 și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 3820/85 (JO L 102, 11.4.2006, p. 1), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 165/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 februarie 2014 (JO L 60, 28.2.2014, p. 1). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 561/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 martie 2006 privind armonizarea anumitor dispoziții ale legislației sociale în domeniul transporturilor rutiere, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 3821/85 și (CE) nr. 2135/98 și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 3820/85 (JO L 102, 11.4.2006, p. 1), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 165/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 februarie 2014 (JO L 60, 28.2.2014, p. 1).

| — | Directiva 2006/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind condițiile minime pentru punerea în aplicare a Regulamentelor (CEE) nr. 3820/85 și (CEE) nr. 3821/85 ale Consiliului privind legislația socială referitoare la activitățile de transport rutier și de abrogare a Directivei 88/599/CEE a Consiliului (JO L 102, 11.4.2006, p. 35), astfel cum a fost modificată ultima dată de Regulamentul (UE) 2016/403 al Comisiei din 18 martie 2016 (JO L 74, 19.3.2016, p. 8). |
| --- | --- |

—

Directiva 2006/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind condițiile minime pentru punerea în aplicare a Regulamentelor (CEE) nr. 3820/85 și (CEE) nr. 3821/85 ale Consiliului privind legislația socială referitoare la activitățile de transport rutier și de abrogare a Directivei 88/599/CEE a Consiliului (JO L 102, 11.4.2006, p. 35), astfel cum a fost modificată ultima dată de Regulamentul (UE) 2016/403 al Comisiei din 18 martie 2016 (JO L 74, 19.3.2016, p. 8).

| — | Regulamentul (UE) nr. 581/2010 al Comisiei din 1 iulie 2010 privind termenele maxime pentru descărcarea datelor relevante din unitățile montate pe vehicule și din cardurile conducătorilor auto (JO L 168, 2.7.2010, p. 16). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 581/2010 al Comisiei din 1 iulie 2010 privind termenele maxime pentru descărcarea datelor relevante din unitățile montate pe vehicule și din cardurile conducătorilor auto (JO L 168, 2.7.2010, p. 16).

| — | Regulamentul (UE) nr. 165/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 februarie 2014 privind tahografele în transportul rutier, de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 3821/85 al Consiliului privind aparatura de înregistrare în transportul rutier și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 561/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind armonizarea anumitor dispoziții ale legislației sociale în domeniul transporturilor rutiere (JO L 60, 28.2.2014, p. 1). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 165/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 februarie 2014 privind tahografele în transportul rutier, de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 3821/85 al Consiliului privind aparatura de înregistrare în transportul rutier și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 561/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind armonizarea anumitor dispoziții ale legislației sociale în domeniul transporturilor rutiere (JO L 60, 28.2.2014, p. 1).

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/68 al Comisiei din 21 ianuarie 2016 privind procedurile și specificațiile comune necesare pentru interconectarea registrelor electronice ale cardurilor de conducător auto (JO L 15, 22.1.2016, p. 51), modificat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1503 al Comisiei din 25 august 2017 (JO L 221, 26.8.2017, p. 10). |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/68 al Comisiei din 21 ianuarie 2016 privind procedurile și specificațiile comune necesare pentru interconectarea registrelor electronice ale cardurilor de conducător auto (JO L 15, 22.1.2016, p. 51), modificat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1503 al Comisiei din 25 august 2017 (JO L 221, 26.8.2017, p. 10).

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/799 al Comisiei din 18 martie 2016 de punere în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 165/2014 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a cerințelor pentru construirea, testarea, instalarea, operarea și repararea tahografelor și a componentelor acestora (JO L 139, 26.5.2016, p. 1), modificat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/502 al Comisiei din 28 februarie 2018 (JO L 85, 28.3.2018, p. 1). |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/799 al Comisiei din 18 martie 2016 de punere în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 165/2014 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a cerințelor pentru construirea, testarea, instalarea, operarea și repararea tahografelor și a componentelor acestora (JO L 139, 26.5.2016, p. 1), modificat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/502 al Comisiei din 28 februarie 2018 (JO L 85, 28.3.2018, p. 1).

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/548 al Comisiei din 23 martie 2017 de stabilire a unui formular standard pentru declarația scrisă referitoare la îndepărtarea sau ruperea sigiliului unui tahograf (JO L 79, 24.3.2017, p. 1). |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/548 al Comisiei din 23 martie 2017 de stabilire a unui formular standard pentru declarația scrisă referitoare la îndepărtarea sau ruperea sigiliului unui tahograf (JO L 79, 24.3.2017, p. 1).

| — | Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1013 a Comisiei din 30 martie 2017 de stabilire a formularului tip de raportare menționat la articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 561/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 153, 16.6.2017, p. 28). |
| --- | --- |

—

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1013 a Comisiei din 30 martie 2017 de stabilire a formularului tip de raportare menționat la articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 561/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 153, 16.6.2017, p. 28).

SECȚIUNEA 3 – NORME TEHNICE

Autovehicule

| — | Directiva 70/157/CEE a Consiliului din 6 februarie 1970 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la nivelul de zgomot admis și la sistemul de evacuare al autovehiculelor (JO L 42, 23.2.1970, p. 16), astfel cum a fost modificată ultima dată de Directiva 2007/34/CE a Comisiei din 14 iunie 2007 (JO L 155, 15.6.2007, p. 49). |
| --- | --- |

—

Directiva 70/157/CEE a Consiliului din 6 februarie 1970 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la nivelul de zgomot admis și la sistemul de evacuare al autovehiculelor (JO L 42, 23.2.1970, p. 16), astfel cum a fost modificată ultima dată de Directiva 2007/34/CE a Comisiei din 14 iunie 2007 (JO L 155, 15.6.2007, p. 49).

| — | Directiva 88/77/CEE a Consiliului din 3 decembrie 1987 privind apropierea legislațiilor statelor membre cu privire la măsurile care trebuie luate împotriva emisiilor de gaze și de particule poluante provenite de la motoarele cu aprindere prin comprimare utilizate la vehicule și împotriva emisiilor de gaze poluante provenite de la motoarele cu aprindere prin scânteie alimentate cu gaz natural sau cu gaz petrolier lichefiat utilizate la vehicule (JO L 36, 9.2.1988, p. 33), astfel cum a fost modificată ultima dată de Directiva 2001/27/CE a Comisiei din 10 aprilie 2001 (JO L 107, 18.4.2001, p. 10). |
| --- | --- |

—

Directiva 88/77/CEE a Consiliului din 3 decembrie 1987 privind apropierea legislațiilor statelor membre cu privire la măsurile care trebuie luate împotriva emisiilor de gaze și de particule poluante provenite de la motoarele cu aprindere prin comprimare utilizate la vehicule și împotriva emisiilor de gaze poluante provenite de la motoarele cu aprindere prin scânteie alimentate cu gaz natural sau cu gaz petrolier lichefiat utilizate la vehicule (JO L 36, 9.2.1988, p. 33), astfel cum a fost modificată ultima dată de Directiva 2001/27/CE a Comisiei din 10 aprilie 2001 (JO L 107, 18.4.2001, p. 10).

| — | Directiva 91/671/CEE a Consiliului din 16 decembrie 1991 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind utilizarea obligatorie a centurii de siguranță în vehiculele cu o capacitate mai mică de 3,5 tone (JO L 373, 31.12.1991, p. 26), astfel cum a fost modificată ultima dată de Directiva de punere în aplicare 2014/37/UE a Comisiei din 27 februarie 2014 (JO L 59, 28.2.2014, p. 32). |
| --- | --- |

—

Directiva 91/671/CEE a Consiliului din 16 decembrie 1991 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind utilizarea obligatorie a centurii de siguranță în vehiculele cu o capacitate mai mică de 3,5 tone (JO L 373, 31.12.1991, p. 26), astfel cum a fost modificată ultima dată de Directiva de punere în aplicare 2014/37/UE a Comisiei din 27 februarie 2014 (JO L 59, 28.2.2014, p. 32).

| — | Directiva 92/6/CEE a Consiliului din 10 februarie 1992 privind instalarea și utilizarea dispozitivelor limitatoare de viteză pentru anumite categorii de vehicule din cadrul Comunității (JO L 57, 2.3.1992, p. 27), modificată prin Directiva 2002/85/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 noiembrie 2002 (JO L 327, 4.12.2002, p. 8). |
| --- | --- |

—

Directiva 92/6/CEE a Consiliului din 10 februarie 1992 privind instalarea și utilizarea dispozitivelor limitatoare de viteză pentru anumite categorii de vehicule din cadrul Comunității (JO L 57, 2.3.1992, p. 27), modificată prin Directiva 2002/85/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 noiembrie 2002 (JO L 327, 4.12.2002, p. 8).

| — | Directiva 96/53/CE a Consiliului din 25 iulie 1996 de stabilire, pentru anumite vehicule rutiere care circulă în interiorul Comunității, a dimensiunilor maxime autorizate în traficul național și internațional și a greutății maxime autorizate în traficul internațional (JO L 235, 17.9.1996, p. 59), modificată prin Directiva 2002/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 februarie 2002 (JO L 67, 9.3.2002, p. 47). |
| --- | --- |

—

Directiva 96/53/CE a Consiliului din 25 iulie 1996 de stabilire, pentru anumite vehicule rutiere care circulă în interiorul Comunității, a dimensiunilor maxime autorizate în traficul național și internațional și a greutății maxime autorizate în traficul internațional (JO L 235, 17.9.1996, p. 59), modificată prin Directiva 2002/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 februarie 2002 (JO L 67, 9.3.2002, p. 47).

| — | Regulamentul (CE) nr. 2411/98 al Consiliului din 3 noiembrie 1998 privind recunoașterea în cadrul traficului intracomunitar a semnului distinctiv al statului membru în care sunt înmatriculate autovehiculele și remorcile acestora (JO L 299, 10.11.1998, p. 1). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 2411/98 al Consiliului din 3 noiembrie 1998 privind recunoașterea în cadrul traficului intracomunitar a semnului distinctiv al statului membru în care sunt înmatriculate autovehiculele și remorcile acestora (JO L 299, 10.11.1998, p. 1).

| — | Directiva 2000/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iunie 2000 privind controlul tehnic rutier al vehiculelor utilitare care circulă în Comunitate (JO L 203, 10.8.2000, p. 1), astfel cum a fost modificată ultima dată de Directiva 2010/47/UE a Comisiei din 5 iulie 2010 (JO L 173, 8.7.2010, p. 33). |
| --- | --- |

—

Directiva 2000/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iunie 2000 privind controlul tehnic rutier al vehiculelor utilitare care circulă în Comunitate (JO L 203, 10.8.2000, p. 1), astfel cum a fost modificată ultima dată de Directiva 2010/47/UE a Comisiei din 5 iulie 2010 (JO L 173, 8.7.2010, p. 33).

| — | Directiva 2005/55/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 septembrie 2005 privind apropierea legislațiilor statelor membre cu privire la măsurile care trebuie luate împotriva emisiilor de gaze și de particule poluante provenite de la motoarele cu aprindere prin comprimare utilizate la vehicule și împotriva emisiilor de gaze poluante provenite de la motoarele cu aprindere prin scânteie alimentate cu gaz sau cu gaz petrolier lichefiat utilizate la vehicule (JO L 275, 20.10.2005, p. 1), astfel cum a fost modificată ultima dată de Directiva 2008/74/CE a Comisiei din 18 iulie 2008 (JO L 192, 19.7.2008, p. 51). |
| --- | --- |

—

Directiva 2005/55/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 septembrie 2005 privind apropierea legislațiilor statelor membre cu privire la măsurile care trebuie luate împotriva emisiilor de gaze și de particule poluante provenite de la motoarele cu aprindere prin comprimare utilizate la vehicule și împotriva emisiilor de gaze poluante provenite de la motoarele cu aprindere prin scânteie alimentate cu gaz sau cu gaz petrolier lichefiat utilizate la vehicule (JO L 275, 20.10.2005, p. 1), astfel cum a fost modificată ultima dată de Directiva 2008/74/CE a Comisiei din 18 iulie 2008 (JO L 192, 19.7.2008, p. 51).

| — | Regulamentul (CE) nr. 595/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2009 privind omologarea de tip a autovehiculelor și a motoarelor cu privire la emisiile provenite de la vehicule grele (Euro VI) și accesul la informații privind repararea și întreținerea vehiculelor și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 și a Directivei 2007/46/CE și de abrogare a Directivelor 80/1269/CEE, 2005/55/CE și 2005/78/CE (JO L 188, 18.7.2009, p. 1), astfel cum a fost modificat ultima dată de Regulamentul (UE) nr. 133/2014 al Comisiei din 31 ianuarie 2014 (JO L 47, 18.2.2014, p. 1). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 595/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2009 privind omologarea de tip a autovehiculelor și a motoarelor cu privire la emisiile provenite de la vehicule grele (Euro VI) și accesul la informații privind repararea și întreținerea vehiculelor și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 și a Directivei 2007/46/CE și de abrogare a Directivelor 80/1269/CEE, 2005/55/CE și 2005/78/CE (JO L 188, 18.7.2009, p. 1), astfel cum a fost modificat ultima dată de Regulamentul (UE) nr. 133/2014 al Comisiei din 31 ianuarie 2014 (JO L 47, 18.2.2014, p. 1).

| — | Regulamentul (CE) nr. 661/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind cerințele de omologare de tip pentru siguranța generală a autovehiculelor, a remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate care le sunt destinate (JO L 200, 31.7.2009, p. 1), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) 2016/1004 al Comisiei din 22 iunie 2016 (JO L 165, 23.6.2016, p. 1). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 661/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind cerințele de omologare de tip pentru siguranța generală a autovehiculelor, a remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate care le sunt destinate (JO L 200, 31.7.2009, p. 1), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) 2016/1004 al Comisiei din 22 iunie 2016 (JO L 165, 23.6.2016, p. 1).

| — | Regulamentul (UE) nr. 582/2011 al Comisiei din 25 mai 2011 de punere în aplicare și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 595/2009 al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la emisiile provenite de la vehicule grele (Euro VI) și de modificare a anexelor I și III la Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 167, 25.6.2011, p. 1), modificat cel mai recent prin Regulamentul (UE) nr. 627/2014 al Comisiei din 12 iunie 2014 (JO L 174, 13.6.2014, p. 28). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 582/2011 al Comisiei din 25 mai 2011 de punere în aplicare și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 595/2009 al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la emisiile provenite de la vehicule grele (Euro VI) și de modificare a anexelor I și III la Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 167, 25.6.2011, p. 1), modificat cel mai recent prin Regulamentul (UE) nr. 627/2014 al Comisiei din 12 iunie 2014 (JO L 174, 13.6.2014, p. 28).

| — | Directiva 2014/45/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 aprilie 2014 privind inspecția tehnică periodică a autovehiculelor și a remorcilor acestora și de abrogare a Directivei 2009/40/CE (JO L 127, 29.4.2014, p. 51). |
| --- | --- |

—

Directiva 2014/45/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 aprilie 2014 privind inspecția tehnică periodică a autovehiculelor și a remorcilor acestora și de abrogare a Directivei 2009/40/CE (JO L 127, 29.4.2014, p. 51).

| — | Regulamentul (UE) nr. 540/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind nivelul sonor al autovehiculelor și al amortizoarelor de zgomot de înlocuire, de modificare a Directivei 2007/46/CE și de abrogare a Directivei 70/157/CEE (JO L 158, 27.5.2014, p. 131), modificat prin Regulamentul delegat (UE) 2017/1576 al Comisiei din 26 iunie 2017 (JO L 239, 19.9.2017, p. 3). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 540/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind nivelul sonor al autovehiculelor și al amortizoarelor de zgomot de înlocuire, de modificare a Directivei 2007/46/CE și de abrogare a Directivei 70/157/CEE (JO L 158, 27.5.2014, p. 131), modificat prin Regulamentul delegat (UE) 2017/1576 al Comisiei din 26 iunie 2017 (JO L 239, 19.9.2017, p. 3).

Transportul de mărfuri periculoase

| — | Directiva 95/50/CE a Consiliului din 6 octombrie 1995 privind procedurile unitare de control în transportul rutier de mărfuri periculoase (JO L 249, 17.10.1995, p. 35), astfel cum a fost modificată ultima dată de Directiva 2008/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 (JO L 162, 21.6.2008, p. 11). |
| --- | --- |

—

Directiva 95/50/CE a Consiliului din 6 octombrie 1995 privind procedurile unitare de control în transportul rutier de mărfuri periculoase (JO L 249, 17.10.1995, p. 35), astfel cum a fost modificată ultima dată de Directiva 2008/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 (JO L 162, 21.6.2008, p. 11).

| — | Directiva 2008/68/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 septembrie 2008 privind transportul interior de mărfuri periculoase (JO L 260, 30.9.2008, p. 13), astfel cum a fost modificată ultima dată de Directiva (UE) 2018/1846 a Comisiei din 23 noiembrie 2018 (JO L 299, 26.11.2018, p. 58).
  În sensul prezentului acord, în Elveția se aplică următoarele derogări de la Directiva 2008/68/CE: |
| --- | --- |

—

Directiva 2008/68/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 septembrie 2008 privind transportul interior de mărfuri periculoase (JO L 260, 30.9.2008, p. 13), astfel cum a fost modificată ultima dată de Directiva (UE) 2018/1846 a Comisiei din 23 noiembrie 2018 (JO L 299, 26.11.2018, p. 58).

În sensul prezentului acord, în Elveția se aplică următoarele derogări de la Directiva 2008/68/CE:

1.   Transportul rutier

Derogări pentru Elveția în temeiul articolului 6 alineatul (2) litera (a) din Directiva 2008/68/CE din 24 septembrie 2008 privind transportul interior de mărfuri periculoase

RO - a - CH - 1

Obiect: transportul de motorină și de păcură cu numărul ONU 1202 în cisterne.

Trimitere la anexa I, secțiunea I.1, din respectiva directivă: punctele 1.1.3.6 și 6.8.

Conținutul anexei la directivă: exceptări referitoare la cantitățile transportate per unitate de transport, reglementări cu privire la construcția cisternelor.

Conținutul legislației naționale: cisternele care nu sunt construite în conformitate cu punctul 6.8, ci în conformitate cu legislația națională, care au capacitatea mai mică sau egală cu 1 210 l și care sunt folosite la transportul păcurii sau al motorinei cu numărul ONU 1202, pot beneficia de exceptările de la punctul 1.1.3.6 din ADR.

Trimitere inițială la legislația națională: apendicele 1 punctul 1.1.3.6.3 litera (b) și punctul 6.14 din Ordonanța din 29 noiembrie 2002 privind transportul rutier al mărfurilor periculoase (RSD; RS 741.621).

Data expirării: 1 ianuarie 2023.

RO - a - CH - 2

Obiect: exceptare de la cerința de a deține un document de transport pentru anumite cantități de mărfuri periculoase definite la punctul 1.1.3.6.

Trimitere la anexa I, secțiunea I.1, din respectiva directivă: punctele 1.1.3.6 și 5.4.1.

Conținutul anexei la directivă: obligația de a deține un document de transport.

Conținutul legislației naționale: transportul recipientelor goale necurățate utilizate în transportul de categoria 4 și al buteliilor de gaz goale sau pline pentru aparatele de respirat utilizate de serviciile de urgență sau pentru echipamentele de scufundat, în cantități care nu depășesc limitele stabilite la punctul 1.1.3.6, nu este supus obligației de a deține documentul de transport prevăzut la punctul 5.4.1.

Trimitere inițială la legislația națională: apendicele 1 punctul 1.1.3.6.3 litera (c) din Ordonanța din 29 noiembrie 2002 privind transportul rutier al mărfurilor periculoase (SDR; RS 741.621).

Data expirării: 1 ianuarie 2023.

RO - a - CH - 3

Obiect: transportul cisternelor goale necurățate de către societăți care prestează servicii de revizie a instalațiilor de depozitare a lichidelor care pot polua apele.

Trimitere la anexa I, secțiunea I.1, din respectiva directivă: punctele 6.5, 6.8, 8.2 și 9.

Conținutul anexei la directivă: construcția, echiparea și inspecția cisternelor și a vehiculelor, formarea conducătorilor.

Conținutul legislației naționale: vehiculele și cisternele/recipientele transportate goale necurățate care sunt utilizate de societăți care prestează servicii de revizie a instalațiilor de depozitare a lichidelor care pot polua apele pentru a goli lichidele atunci când se efectuează operațiunile de revizie a cisternelor staționare nu intră sub incidența dispozițiilor privind construcția, echiparea și inspecția, etichetarea sau semnalizarea prin aplicarea plăcii portocalii prevăzute de ADR. Ele sunt reglementate de dispoziții specifice privind etichetarea și semnalizarea, iar conducătorul vehiculului nu este obligat să urmeze formarea menționată la punctul 8.2.

Trimitere inițială la legislația națională: apendicele 1 punctul 1.1.3.6.3.10 din Ordonanța din 29 noiembrie 2002 privind transportul rutier al mărfurilor periculoase (SDR; RS 741.621).

Data expirării: 1 ianuarie 2023.

Derogări pentru Elveția în temeiul articolului 6 alineatul (2) litera (b) punctul (i) din Directiva 2008/68/CE din 24 septembrie 2008 privind transportul interior de mărfuri periculoase.

RO - bi - CH - 1

Obiect: transportul deșeurilor menajere care conțin mărfuri periculoase la instalațiile de eliminare a deșeurilor.

Trimitere la anexa I, secțiunea I.1, din respectiva directivă: punctele 2, 4.1.10, 5.2 și 5.4.

Conținutul anexei la directivă: clasificare, ambalare combinată, marcare și etichetare, documentare.

Conținutul legislației naționale: reglementările includ dispoziții referitoare la clasificarea simplificată a deșeurilor menajere care conțin mărfuri periculoase (deșeuri menajere), de realizat de către un expert recunoscut de autoritatea competentă, la utilizarea unor recipiente colectoare corespunzătoare și la formarea conducătorilor. Deșeurile menajere care nu pot fi clasificate de către expert pot fi transportate la centrul de tratare a deșeurilor în cantități mici și identificate după pachet și unitate de transport.

Trimitere inițială la legislația națională: apendicele 1 punctul 1.1.3.7 din Ordonanța din 29 noiembrie 2002 privind transportul rutier al mărfurilor periculoase (SDR; RS 741.621).

Observații: aceste reglementări se pot aplica numai transportului de deșeuri menajere care conțin mărfuri periculoase între centre publice de tratare și instalații de eliminare a deșeurilor.

Data expirării: 1 ianuarie 2023.

RO - bi - CH - 2

Obiect: transportul retur al artificiilor de divertisment.

Trimitere la anexa I, secțiunea I.1, din respectiva directivă: punctele 2.1.2, și 5.4.

Conținutul anexei la directivă: clasificare și documentare.

Conținutul legislației naționale: în scopul de a facilita transportul retur al artificiilor de divertisment cu numerele ONU 0335, 0336 și 0337 de la comercianți cu amănuntul la furnizorii acestora, s-au prevăzut derogări cu privire la indicarea masei nete în documentul de transport și la clasificarea produselor.

Trimitere inițială la legislația națională: apendicele 1 punctul 1.1.3.8 din Ordonanța din 29 noiembrie 2002 privind transportul rutier al mărfurilor periculoase (SDR; RS 741.621).

Observații: verificarea detaliată a conținutului exact din fiecare pachet de produse din fiecare tip nevândute este practic imposibil de realizat de către comercianții cu amănuntul.

Data expirării: 1 ianuarie 2023.

RO - bi - CH - 3

Obiect: certificat de formare ADR pentru cursele efectuate în scopul transportării vehiculelor care s-au defectat, pentru cursele legate de efectuarea de reparații, pentru cursele efectuate în vederea examinării vehiculelor-cisternă/cisternelor și pentru cursele cu vehicule-cisternă efectuate de experții responsabili cu examinarea vehiculelor.

Trimitere la anexa I, secțiunea I.1, din respectiva directivă: punctul 8.2.1.

Conținutul anexei la directivă: conducătorii vehiculelor trebuie să urmeze cursuri de formare.

Conținutul legislației naționale: cursurile și certificatele de formare ADR nu sunt necesare pentru cursele efectuate în scopul transportării vehiculelor care s-au defectat sau pentru curse de verificare în urma unor reparații, pentru cursele efectuate cu vehicule-cisternă în scopul examinării vehiculului sau a cisternei sale și nici pentru cursele efectuate de experții responsabili cu examinarea vehiculelor-cisternă.

Trimitere inițială la legislația națională: instrucțiunile din 30 septembrie 2008 ale Ministerului Federal al Mediului, Transporturilor, Energiei și Comunicațiilor (DETEC) referitoare la transportul rutier al mărfurilor periculoase.

Observații: în unele cazuri, vehiculele care s-au defectat sau care sunt în reparații și vehiculele-cisternă aflate în pregătire pentru inspecția tehnică sau în verificare la momentul inspecției tehnice conțin încă mărfuri periculoase.

Dispozițiile de la punctele 1.3 și 8.2.3 se aplică în continuare.

Data expirării: 1 ianuarie 2023.

2.   Transportul feroviar

Derogări pentru Elveția în temeiul articolului 6 alineatul (2) litera (a) din Directiva 2008/68/CE din 24 septembrie 2008 privind transportul interior de mărfuri periculoase

RA - a - CH - 1

Obiect: transportul de motorină și de păcură cu numărul ONU 1202 în cisterne.

Trimitere la anexa II, secțiunea II.1, din respectiva directivă: punctul 6.8.

Conținutul anexei la directivă: reglementări referitoare la construcția cisternelor.

Conținutul legislației naționale: sunt autorizate cisternele care nu sunt construite în conformitate cu punctul 6.8, ci în conformitate cu legislația națională, care au capacitatea mai mică sau egală cu 1 210 l și care sunt folosite la transportul păcurii sau al motorinei cu numărul ONU 1202.

Trimitere inițială la legislația națională: anexa la Ordonanța DETEC din 3 decembrie 1996 referitoare la transportul feroviar și prin instalațiile de transport pe cablu al mărfurilor periculoase (RSD; RS 742.401.6) și capitolul 6.14 din apendicele 1 la Ordonanța din 29 noiembrie 2002 privind transportul rutier al mărfurilor periculoase (SDR; RS 741.621)

Data expirării: 1 ianuarie 2023.

RA - a - CH - 2

Obiect: documentul de transport.

Trimitere la anexa II, secțiunea II.1, din respectiva directivă: punctul 5.4.1.1.1.

Conținutul anexei la directivă: informații generale care trebuie să figureze în documentul de transport.

Conținutul legislației naționale: Se poate utiliza un termen colectiv în documentul de transport dacă acesta este însoțit de o listă care să conțină informațiile prevăzute în trimiterea de mai sus.

Trimitere inițială la legislația națională: anexa la Ordonanța DETEC din 3 decembrie 1996 referitoare la transportul feroviar și prin instalațiile de transport pe cablu al mărfurilor periculoase (RSD; RS 742.401.6).

Data expirării: 1 ianuarie 2023.

| — | Directiva 2010/35/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 iunie 2010 privind echipamentele sub presiune transportabile și de abrogare a Directivelor 76/767/CEE, 84/525/CEE, 84/526/CEE, 84/527/CEE și 1999/36/CE ale Consiliului (JO L 165, 30.6.2010, p. 1). |
| --- | --- |

—

Directiva 2010/35/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 iunie 2010 privind echipamentele sub presiune transportabile și de abrogare a Directivelor 76/767/CEE, 84/525/CEE, 84/526/CEE, 84/527/CEE și 1999/36/CE ale Consiliului (JO L 165, 30.6.2010, p. 1).

SECȚIUNEA 4 – DREPTURI DE ACCES ȘI TRANZIT FEROVIAR

| — | Directiva 91/440/CEE a Consiliului din 29 iulie 1991 privind dezvoltarea căilor ferate comunitare (JO L 237, 24.8.1991, p. 25). |
| --- | --- |

—

Directiva 91/440/CEE a Consiliului din 29 iulie 1991 privind dezvoltarea căilor ferate comunitare (JO L 237, 24.8.1991, p. 25).

| — | Directiva 95/18/CE a Consiliului din 19 iunie 1995 privind acordarea de licențe întreprinderilor feroviare (JO L 143, 27.6.1995, p. 70). |
| --- | --- |

—

Directiva 95/18/CE a Consiliului din 19 iunie 1995 privind acordarea de licențe întreprinderilor feroviare (JO L 143, 27.6.1995, p. 70).

| — | Directiva 95/19/CE a Consiliului din 19 iunie 1995 privind alocarea capacităților de infrastructură feroviară și perceperea de redevențe pentru utilizarea infrastructurii (JO L 143, 27.6.1995, p. 75). |
| --- | --- |

—

Directiva 95/19/CE a Consiliului din 19 iunie 1995 privind alocarea capacităților de infrastructură feroviară și perceperea de redevențe pentru utilizarea infrastructurii (JO L 143, 27.6.1995, p. 75).

| — | Directiva 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind siguranța căilor ferate comunitare și de modificare a Directivei 95/18/CE a Consiliului privind acordarea de licențe întreprinderilor feroviare și a Directivei 2001/14/CE privind repartizarea capacităților de infrastructură feroviară și perceperea de tarife pentru utilizarea infrastructurii feroviare și certificarea siguranței (Directiva privind siguranța feroviară) (JO L 164, 30.4.2004, p. 44), astfel cum a fost modificată ultima dată de Directiva 2014/88/UE a Comisiei din 9 iulie 2014 (JO L 201, 10.7.2014, p. 9). |
| --- | --- |

—

Directiva 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind siguranța căilor ferate comunitare și de modificare a Directivei 95/18/CE a Consiliului privind acordarea de licențe întreprinderilor feroviare și a Directivei 2001/14/CE privind repartizarea capacităților de infrastructură feroviară și perceperea de tarife pentru utilizarea infrastructurii feroviare și certificarea siguranței (Directiva privind siguranța feroviară) (JO L 164, 30.4.2004, p. 44), astfel cum a fost modificată ultima dată de Directiva 2014/88/UE a Comisiei din 9 iulie 2014 (JO L 201, 10.7.2014, p. 9).

| — | Directiva 2007/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2007 privind certificarea mecanicilor de locomotivă care conduc locomotive și trenuri în sistemul feroviar comunitar (JO L 315, 3.12.2007, p. 51), astfel cum a fost modificată ultima dată de Directiva (UE) 2016/882 a Comisiei din 1 iunie 2016 (JO L 146, 3.6.2016, p. 22). |
| --- | --- |

—

Directiva 2007/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2007 privind certificarea mecanicilor de locomotivă care conduc locomotive și trenuri în sistemul feroviar comunitar (JO L 315, 3.12.2007, p. 51), astfel cum a fost modificată ultima dată de Directiva (UE) 2016/882 a Comisiei din 1 iunie 2016 (JO L 146, 3.6.2016, p. 22).

| — | Regulamentul (CE) nr. 653/2007 al Comisiei din 13 iunie 2007 privind utilizarea unui format european comun pentru certificatele de siguranță și documentele de cerere în conformitate cu articolul 10 din Directiva 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului și valabilitatea certificatelor de siguranță prevăzute de Directiva 2001/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 153, 14.6.2007, p. 9), modificat prin Regulamentul (UE) nr. 445/2011 al Comisiei din 10 mai 2011 (JO L 122, 11.5.2011, p. 22). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 653/2007 al Comisiei din 13 iunie 2007 privind utilizarea unui format european comun pentru certificatele de siguranță și documentele de cerere în conformitate cu articolul 10 din Directiva 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului și valabilitatea certificatelor de siguranță prevăzute de Directiva 2001/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 153, 14.6.2007, p. 9), modificat prin Regulamentul (UE) nr. 445/2011 al Comisiei din 10 mai 2011 (JO L 122, 11.5.2011, p. 22).

| — | Decizia 2007/756/CE a Comisiei din 9 noiembrie 2007 de adoptare a unei specificații comune a registrului național al vehiculelor prevăzut la articolul 14 alineatele (4) și (5) din Directivele 96/48/CE și 2001/16/CE (JO L 305, 23.11.2007, p. 30), modificată prin Decizia 2011/107/UE a Comisiei din 10 februarie 2011 (JO L 43, 17.2.2011, p. 33). |
| --- | --- |

—

Decizia 2007/756/CE a Comisiei din 9 noiembrie 2007 de adoptare a unei specificații comune a registrului național al vehiculelor prevăzut la articolul 14 alineatele (4) și (5) din Directivele 96/48/CE și 2001/16/CE (JO L 305, 23.11.2007, p. 30), modificată prin Decizia 2011/107/UE a Comisiei din 10 februarie 2011 (JO L 43, 17.2.2011, p. 33).

| — | Directiva 2008/57/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 privind interoperabilitatea sistemului feroviar în Comunitate (JO L 191, 18.7.2008, p. 1), astfel cum a fost modificată ultima dată de Directiva 2014/38/UE a Comisiei din 10 martie 2014 (JO L 70, 11.3.2014, p. 20). |
| --- | --- |

—

Directiva 2008/57/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 privind interoperabilitatea sistemului feroviar în Comunitate (JO L 191, 18.7.2008, p. 1), astfel cum a fost modificată ultima dată de Directiva 2014/38/UE a Comisiei din 10 martie 2014 (JO L 70, 11.3.2014, p. 20).

| — | Decizia 2009/965/CE a Comisiei din 30 noiembrie 2009 privind documentul de referință menționat la articolul 27 alineatul (4) din Directiva 2008/57/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind interoperabilitatea sistemului feroviar în Comunitate (JO L 341, 22.12.2009, p. 1) modificată prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2299 a Comisiei din 17 noiembrie 2015 (JO L 324, 10.12.2015, p. 15). |
| --- | --- |

—

Decizia 2009/965/CE a Comisiei din 30 noiembrie 2009 privind documentul de referință menționat la articolul 27 alineatul (4) din Directiva 2008/57/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind interoperabilitatea sistemului feroviar în Comunitate (JO L 341, 22.12.2009, p. 1) modificată prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2299 a Comisiei din 17 noiembrie 2015 (JO L 324, 10.12.2015, p. 15).

| — | Regulamentul (UE) nr. 36/2010 al Comisiei din 3 decembrie 2009 privind modelele comunitare de permise de mecanici de locomotivă, certificate complementare, copii certificate ale certificatelor complementare și formulare pentru cererile de permise de mecanici de locomotivă, în temeiul Directivei 2007/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 13, 19.1.2010, p. 1). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 36/2010 al Comisiei din 3 decembrie 2009 privind modelele comunitare de permise de mecanici de locomotivă, certificate complementare, copii certificate ale certificatelor complementare și formulare pentru cererile de permise de mecanici de locomotivă, în temeiul Directivei 2007/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 13, 19.1.2010, p. 1).

| — | Decizia 2010/713/UE a Comisiei din 9 noiembrie 2010 privind modulele pentru procedurile de evaluare a conformității și a adecvării pentru utilizare, precum și de verificare CE care trebuie utilizate în specificațiile tehnice de interoperabilitate adoptate în temeiul Directivei 2008/57/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 319, 4.12.2010, p. 1). |
| --- | --- |

—

Decizia 2010/713/UE a Comisiei din 9 noiembrie 2010 privind modulele pentru procedurile de evaluare a conformității și a adecvării pentru utilizare, precum și de verificare CE care trebuie utilizate în specificațiile tehnice de interoperabilitate adoptate în temeiul Directivei 2008/57/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 319, 4.12.2010, p. 1).

| — | Regulamentul (UE) nr. 1158/2010 al Comisiei din 9 decembrie 2010 privind o metodă de siguranță comună pentru evaluarea conformității cu cerințele pentru obținerea certificatelor de siguranță feroviară (JO L 326, 10.12.2010, p. 11). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 1158/2010 al Comisiei din 9 decembrie 2010 privind o metodă de siguranță comună pentru evaluarea conformității cu cerințele pentru obținerea certificatelor de siguranță feroviară (JO L 326, 10.12.2010, p. 11).

| — | Regulamentul (UE) nr. 1169/2010 al Comisiei din 10 decembrie 2010 privind o metodă de siguranță comună pentru evaluarea conformității cu cerințele pentru obținerea autorizației de siguranță feroviară (JO L 327, 11.12.2010, p. 13). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 1169/2010 al Comisiei din 10 decembrie 2010 privind o metodă de siguranță comună pentru evaluarea conformității cu cerințele pentru obținerea autorizației de siguranță feroviară (JO L 327, 11.12.2010, p. 13).

| — | Regulamentul (UE) nr. 201/2011 al Comisiei din 1 martie 2011 privind modelul de declarație de conformitate cu un tip autorizat de vehicul feroviar (JO L 57, 2.3.2011, p. 8). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 201/2011 al Comisiei din 1 martie 2011 privind modelul de declarație de conformitate cu un tip autorizat de vehicul feroviar (JO L 57, 2.3.2011, p. 8).

| — | Decizia 2011/275/UE a Comisiei din 26 aprilie 2011 privind o specificație tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul «infrastructură» al sistemului feroviar transeuropean convențional (JO L 126, 14.5.2011, p. 53), modificată prin Decizia 2012/464/UE a Comisiei din 23 iulie 2012 (JO L 217, 14.8.2012, p. 20). |
| --- | --- |

—

Decizia 2011/275/UE a Comisiei din 26 aprilie 2011 privind o specificație tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul «infrastructură» al sistemului feroviar transeuropean convențional (JO L 126, 14.5.2011, p. 53), modificată prin Decizia 2012/464/UE a Comisiei din 23 iulie 2012 (JO L 217, 14.8.2012, p. 20).

| — | Regulamentul (UE) nr. 445/2011 al Comisiei din 10 mai 2011 privind un sistem de certificare a entităților responsabile cu întreținerea vagoanelor de marfă și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 653/2007 (JO L 122, 11.5.2011, p. 22). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 445/2011 al Comisiei din 10 mai 2011 privind un sistem de certificare a entităților responsabile cu întreținerea vagoanelor de marfă și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 653/2007 (JO L 122, 11.5.2011, p. 22).

| — | Regulamentul (UE) nr. 454/2011 al Comisiei din 5 mai 2011 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul «aplicații telematice pentru serviciile de călători» al sistemului feroviar transeuropean (JO L 123, 12.5.2011, p. 11), astfel cum a fost modificat ultima dată de Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/775 al Comisiei din 16 mai 2019 (JO L 139I, 27.5.2019, p. 103). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 454/2011 al Comisiei din 5 mai 2011 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul «aplicații telematice pentru serviciile de călători» al sistemului feroviar transeuropean (JO L 123, 12.5.2011, p. 11), astfel cum a fost modificat ultima dată de Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/775 al Comisiei din 16 mai 2019 (JO L 139I, 27.5.2019, p. 103).

| — | Decizia de punere în aplicare 2011/665/UE a Comisiei din 4 octombrie 2011 privind registrul european al tipurilor autorizate de vehicule feroviare (JO L 264, 8.10.2011, p. 32). |
| --- | --- |

—

Decizia de punere în aplicare 2011/665/UE a Comisiei din 4 octombrie 2011 privind registrul european al tipurilor autorizate de vehicule feroviare (JO L 264, 8.10.2011, p. 32).

| — | Decizia 2011/765/UE a Comisiei din 22 noiembrie 2011 privind criteriile pentru recunoașterea centrelor de formare implicate în formarea mecanicilor de locomotivă, criteriile pentru recunoașterea examinatorilor responsabili cu evaluarea mecanicilor de locomotivă și criteriile pentru organizarea examinărilor în conformitate cu Directiva 2007/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 314, 29.11.2011, p. 36). |
| --- | --- |

—

Decizia 2011/765/UE a Comisiei din 22 noiembrie 2011 privind criteriile pentru recunoașterea centrelor de formare implicate în formarea mecanicilor de locomotivă, criteriile pentru recunoașterea examinatorilor responsabili cu evaluarea mecanicilor de locomotivă și criteriile pentru organizarea examinărilor în conformitate cu Directiva 2007/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 314, 29.11.2011, p. 36).

| — | Decizia 2012/88/UE a Comisiei din 25 ianuarie 2012 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemele de control-comandă și semnalizare ale sistemului feroviar transeuropean (JO L 51, 23.2.2012, p. 1), astfel cum a fost modificată ultima dată de Decizia (UE) 2015/14 a Comisiei din 5 ianuarie 2015 (JO L 3, 7.1.2015, p. 44). |
| --- | --- |

—

Decizia 2012/88/UE a Comisiei din 25 ianuarie 2012 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemele de control-comandă și semnalizare ale sistemului feroviar transeuropean (JO L 51, 23.2.2012, p. 1), astfel cum a fost modificată ultima dată de Decizia (UE) 2015/14 a Comisiei din 5 ianuarie 2015 (JO L 3, 7.1.2015, p. 44).

| — | Decizia 2012/757/UE a Comisiei din 14 noiembrie 2012 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul exploatare și gestionarea traficului al sistemului feroviar din Uniunea Europeană și de modificare a Deciziei 2007/756/CE (JO L 345, 15.12.2012, p. 1), modificată prin Decizia 2013/710/UE a Comisiei din 2 decembrie 2013 (JO L 323, 4.12.2013, p. 35);
  În Elveția, se aplică următoarele norme naționale prevăzute la articolul 6 din Decizia nr. 2/2019 a Comitetului mixt:






  — | CH-TSI OPE-001: Procesul de exploatare feroviară: înregistrarea comunicațiilor verbale (ETF-GI) (normă potențial incompatibilă cu Decizia 2012/757/UE, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020); |
| --- | --- | --- |

—

Decizia 2012/757/UE a Comisiei din 14 noiembrie 2012 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul exploatare și gestionarea traficului al sistemului feroviar din Uniunea Europeană și de modificare a Deciziei 2007/756/CE (JO L 345, 15.12.2012, p. 1), modificată prin Decizia 2013/710/UE a Comisiei din 2 decembrie 2013 (JO L 323, 4.12.2013, p. 35);

În Elveția, se aplică următoarele norme naționale prevăzute la articolul 6 din Decizia nr. 2/2019 a Comitetului mixt:

—

CH-TSI OPE-001: Procesul de exploatare feroviară: înregistrarea comunicațiilor verbale (ETF-GI) (normă potențial incompatibilă cu Decizia 2012/757/UE, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020);

| — | CH-TSI OPE-002: Procesul de exploatare feroviară: metodă de comunicație (normă potențial incompatibilă cu Decizia 2012/757/UE, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020); |
| --- | --- |

—

CH-TSI OPE-002: Procesul de exploatare feroviară: metodă de comunicație (normă potențial incompatibilă cu Decizia 2012/757/UE, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020);

| — | CH-TSI OPE-003: Procesul de exploatare feroviară: limbă de lucru (normă potențial incompatibilă cu Decizia 2012/757/UE, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020); |
| --- | --- |

—

CH-TSI OPE-003: Procesul de exploatare feroviară: limbă de lucru (normă potențial incompatibilă cu Decizia 2012/757/UE, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020);

| — | CH-TSI OPE-004: Procesul de exploatare feroviară: apel de urgență (normă potențial incompatibilă cu Decizia 2012/757/UE, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020). |
| --- | --- |

—

CH-TSI OPE-004: Procesul de exploatare feroviară: apel de urgență (normă potențial incompatibilă cu Decizia 2012/757/UE, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020).

| — | Regulamentul (UE) nr. 1078/2012 al Comisiei din 16 noiembrie 2012 privind o metodă de siguranță comună pentru monitorizarea pe care trebuie să o aplice întreprinderile feroviare și administratorii de infrastructură după primirea unui certificat de siguranță sau a unei autorizații de siguranță, precum și entitățile responsabile cu întreținerea (JO L 320, 17.11.2012, p. 8). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 1078/2012 al Comisiei din 16 noiembrie 2012 privind o metodă de siguranță comună pentru monitorizarea pe care trebuie să o aplice întreprinderile feroviare și administratorii de infrastructură după primirea unui certificat de siguranță sau a unei autorizații de siguranță, precum și entitățile responsabile cu întreținerea (JO L 320, 17.11.2012, p. 8).

| — | Regulamentul (UE) nr. 321/2013 al Comisiei din 13 martie 2013 privind specificația tehnică de interoperabilitate pentru subsistemul «material rulant – vagoane de marfă» al sistemului feroviar din Uniunea Europeană și de abrogare a Deciziei 2006/861/CE (JO L 104, 12.4.2013, p. 1), modificat prin Regulamentul (UE) 2015/924 al Comisiei din 8 iunie 2015 (JO L 150, 17.6.2015, p. 10). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 321/2013 al Comisiei din 13 martie 2013 privind specificația tehnică de interoperabilitate pentru subsistemul «material rulant – vagoane de marfă» al sistemului feroviar din Uniunea Europeană și de abrogare a Deciziei 2006/861/CE (JO L 104, 12.4.2013, p. 1), modificat prin Regulamentul (UE) 2015/924 al Comisiei din 8 iunie 2015 (JO L 150, 17.6.2015, p. 10).

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 402/2013 al Comisiei din 30 aprilie 2013 privind metoda comună de siguranță pentru evaluarea riscurilor și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 352/2009 (JO L 121, 3.5.2013, p. 8), modificat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1136 al Comisiei din 13 iulie 2015 (JO L 185, 14.7.2015, p. 6). |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 402/2013 al Comisiei din 30 aprilie 2013 privind metoda comună de siguranță pentru evaluarea riscurilor și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 352/2009 (JO L 121, 3.5.2013, p. 8), modificat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1136 al Comisiei din 13 iulie 2015 (JO L 185, 14.7.2015, p. 6).

| — | Decizia de punere în aplicare 2014/880/UE a Comisiei din 26 noiembrie 2014 privind specificațiile comune ale registrului de infrastructură feroviară și de abrogare a Deciziei de punere în aplicare 2011/633/UE (JO L 356, 12.12.2014, p. 489). |
| --- | --- |

—

Decizia de punere în aplicare 2014/880/UE a Comisiei din 26 noiembrie 2014 privind specificațiile comune ale registrului de infrastructură feroviară și de abrogare a Deciziei de punere în aplicare 2011/633/UE (JO L 356, 12.12.2014, p. 489).

| — | Regulamentul (UE) nr. 1300/2014 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind specificațiile tehnice de interoperabilitate referitoare la accesibilitatea sistemului feroviar al Uniunii pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă (JO L 356, 12.12.2014, p. 1), astfel cum a fost modificat de Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/772 al Comisiei din 16 mai 2019 (JO L 139I, 27.5.2019, p. 1). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 1300/2014 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind specificațiile tehnice de interoperabilitate referitoare la accesibilitatea sistemului feroviar al Uniunii pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă (JO L 356, 12.12.2014, p. 1), astfel cum a fost modificat de Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/772 al Comisiei din 16 mai 2019 (JO L 139I, 27.5.2019, p. 1).

| — | Regulamentul (UE) nr. 1301/2014 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind specificațiile tehnice de interoperabilitate referitoare la subsistemul «energie» al sistemului feroviar din Uniune (JO L 356, 12.12.2014, p. 179), astfel cum a fost modificat de Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/868 al Comisiei din 13 iunie 2018 (JO L 149, 14.6.2018, p. 16). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 1301/2014 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind specificațiile tehnice de interoperabilitate referitoare la subsistemul «energie» al sistemului feroviar din Uniune (JO L 356, 12.12.2014, p. 179), astfel cum a fost modificat de Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/868 al Comisiei din 13 iunie 2018 (JO L 149, 14.6.2018, p. 16).

| — | Regulamentul (UE) nr. 1302/2014 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind o specificație tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul «material rulant – material rulant de călători și locomotive» al sistemului feroviar din Uniunea Europeană (JO L 356, 12.12.2014, p. 228), astfel cum a fost modificat ultima dată de Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/868 al Comisiei din 13 iunie 2018 (JO L 149, 14.6.2018, p. 16).
  În Elveția, se aplică următoarele norme naționale prevăzute la articolul 6 din Decizia nr. 2/2019 a Comitetului mixt:






  — | CH-TSI LOC&PAS-001: Lățimea capului pantografului; |
| --- | --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 1302/2014 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind o specificație tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul «material rulant – material rulant de călători și locomotive» al sistemului feroviar din Uniunea Europeană (JO L 356, 12.12.2014, p. 228), astfel cum a fost modificat ultima dată de Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/868 al Comisiei din 13 iunie 2018 (JO L 149, 14.6.2018, p. 16).

În Elveția, se aplică următoarele norme naționale prevăzute la articolul 6 din Decizia nr. 2/2019 a Comitetului mixt:

—

CH-TSI LOC&PAS-001: Lățimea capului pantografului;

| — | CH-TSI LOC&PAS-002: Macazuri înguste/test de trecere prin macaz; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-002: Macazuri înguste/test de trecere prin macaz;

| — | CH-TSI LOC&PAS-003: Rază mică r < 250 m; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-003: Rază mică r < 250 m;

| — | CH-TSI LOC&PAS-004: Fuga liniei ferate; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-004: Fuga liniei ferate;

| — | CH-TSI LOC&PAS 005: Insuficiența de supraînălțare; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS 005: Insuficiența de supraînălțare;

| — | CH-TSI LOC&PAS-006: Omologarea materialului rulant cu sistem de înclinare din seria N; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-006: Omologarea materialului rulant cu sistem de înclinare din seria N;

| — | CH-TSI LOC&PAS-007: Lubrifierea buzelor de bandaj; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-007: Lubrifierea buzelor de bandaj;

| — | CH-TSI LOC&PAS-009: Emisii de gaze de eșapament ale vehiculelor cu motor termic [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) nr. 1302/2014, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020]; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-009: Emisii de gaze de eșapament ale vehiculelor cu motor termic [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) nr. 1302/2014, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020];

| — | CH-TSI LOC&PAS-010: Semnal optic de avertizare la capul trenului: 3 x roșu; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-010: Semnal optic de avertizare la capul trenului: 3 x roșu;

| — | CH-TSI LOC&PAS-011: Limitarea puterii de tracțiune; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-011: Limitarea puterii de tracțiune;

| — | CH-TSI LOC&PAS-012: Admitanță; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-012: Admitanță;

| — | CH-TSI LOC&PAS 013: Interacțiune pantograf/linie de contact; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS 013: Interacțiune pantograf/linie de contact;

| — | CH-TSI LOC&PAS-014: Compatibilitatea cu echipamentele pentru verificarea stării de cale liberă; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-014: Compatibilitatea cu echipamentele pentru verificarea stării de cale liberă;

| — | CH-TSI LOC&PAS-017: Contur de referință; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-017: Contur de referință;

| — | CH-TSI LOC&PAS-018: Raza minimă a curbei; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-018: Raza minimă a curbei;

| — | CH-TSI LOC&PAS-019: Semnal «non leading input» pentru primul vehicul [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) nr. 1302/2014, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020]; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-019: Semnal «non leading input» pentru primul vehicul [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) nr. 1302/2014, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020];

| — | CH-TSI LOC&PAS-020: Semnal „sleeping input” în conducere multiplă [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) nr. 1302/2014, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020]; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-020: Semnal „sleeping input” în conducere multiplă [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) nr. 1302/2014, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020];

| — | CH-TSI LOC&PAS-022: Resetarea frânei de urgență [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) nr. 1302/2014, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020]; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-022: Resetarea frânei de urgență [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) nr. 1302/2014, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020];

| — | CH-TSI LOC&PAS-025: Siguranța dispozitivului de decuplare pentru echipamentele de bord ETCS [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) nr. 1302/2014, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020]; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-025: Siguranța dispozitivului de decuplare pentru echipamentele de bord ETCS [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) nr. 1302/2014, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020];

| — | CH-TSI LOC&PAS-026: Interdicție Signum/ZUB la vehiculele echipate cu ERTMS/ETCS Baseline 3; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-026: Interdicție Signum/ZUB la vehiculele echipate cu ERTMS/ETCS Baseline 3;

| — | CH-TSI LOC&PAS-027: Comanda radio manuală în timpul operațiunii de manevră («shunting») [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) nr. 1302/2014, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020]; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-027: Comanda radio manuală în timpul operațiunii de manevră («shunting») [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) nr. 1302/2014, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020];

| — | CH-TSI LOC&PAS-028: Contur de referință, uși; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-028: Contur de referință, uși;

| — | CH-TSI LOC&PAS-029: Siguranța împotriva deraierii Y/Q; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-029: Siguranța împotriva deraierii Y/Q;

| — | CH-TSI LOC&PAS-030: Utilizarea sistemelor de frânare fără fricțiune; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-030: Utilizarea sistemelor de frânare fără fricțiune;

| — | CH-TSI LOC&PAS-031: Reducerea tracțiunii în condiții de siguranță [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) nr. 1302/2014, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020]; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-031: Reducerea tracțiunii în condiții de siguranță [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) nr. 1302/2014, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020];

| — | CH-TSI LOC&PAS-035: Puterea suficientă a frânei de urgență [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) nr. 1302/2014, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020]; |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-035: Puterea suficientă a frânei de urgență [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) nr. 1302/2014, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020];

| — | CH-TSI LOC&PAS-037: Frâna de serviciu (service brake) ETCS [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) nr. 1302/2014, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020]. |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-037: Frâna de serviciu (service brake) ETCS [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) nr. 1302/2014, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020].

| — | Regulamentul (UE) nr. 1303/2014 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la «siguranța în tunelurile feroviare» a sistemului feroviar din Uniunea Europeană (JO L 356, 12.12.2014, p. 394). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 1303/2014 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la «siguranța în tunelurile feroviare» a sistemului feroviar din Uniunea Europeană (JO L 356, 12.12.2014, p. 394).

| — | Regulamentul (UE) nr. 1304/2014 al Comisiei din 26 noiembrie 2014 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul «material rulant – zgomot», de modificare a Deciziei 2008/232/CE și de abrogare a Deciziei 2011/229/UE (JO L 356, 12.12.2014, p. 421). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 1304/2014 al Comisiei din 26 noiembrie 2014 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul «material rulant – zgomot», de modificare a Deciziei 2008/232/CE și de abrogare a Deciziei 2011/229/UE (JO L 356, 12.12.2014, p. 421).

| — | Regulamentul (UE) nr. 1305/2014 al Comisiei din 11 decembrie 2014 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul «aplicații telematice pentru transportul de marfă» al sistemului feroviar din Uniunea Europeană și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 62/2006 (JO L 356, 12.12.2014, p. 438), astfel cum a fost modificat ultima dată de Regulamentul (UE) 2019/778 al Comisiei din 16 mai 2019 (JO L 139 I, 27.5.2019, p. 356). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 1305/2014 al Comisiei din 11 decembrie 2014 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul «aplicații telematice pentru transportul de marfă» al sistemului feroviar din Uniunea Europeană și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 62/2006 (JO L 356, 12.12.2014, p. 438), astfel cum a fost modificat ultima dată de Regulamentul (UE) 2019/778 al Comisiei din 16 mai 2019 (JO L 139 I, 27.5.2019, p. 356).

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/171 al Comisiei din 4 februarie 2015 privind anumite aspecte din cadrul procedurii de acordare de licențe întreprinderilor feroviare (JO L 29, 5.2.2015, p. 3). |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/171 al Comisiei din 4 februarie 2015 privind anumite aspecte din cadrul procedurii de acordare de licențe întreprinderilor feroviare (JO L 29, 5.2.2015, p. 3).

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/909 al Comisiei din 12 iunie 2015 privind modalitățile de calculare a costurilor generate direct în urma exploatării serviciului de transport feroviar (JO L 148, 13.6.2015, p. 17). |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/909 al Comisiei din 12 iunie 2015 privind modalitățile de calculare a costurilor generate direct în urma exploatării serviciului de transport feroviar (JO L 148, 13.6.2015, p. 17).

| — | Directiva (UE) 2016/797 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2016 privind interoperabilitatea sistemului feroviar în Uniunea Europeană (JO L 138, 26.5.2016, p. 44); în Elveția se aplică numai următoarele dispoziții: articolul 7 alineatele (1)-(3), articolele 8-10, articolul 12, articolul 15, articolul 17, articolul 21 [fără alineatul (7)], articolele 22-25, 27-42, 44, 45 și 49, precum și anexele II-IV. |
| --- | --- |

—

Directiva (UE) 2016/797 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2016 privind interoperabilitatea sistemului feroviar în Uniunea Europeană (JO L 138, 26.5.2016, p. 44); în Elveția se aplică numai următoarele dispoziții: articolul 7 alineatele (1)-(3), articolele 8-10, articolul 12, articolul 15, articolul 17, articolul 21 [fără alineatul (7)], articolele 22-25, 27-42, 44, 45 și 49, precum și anexele II-IV.

| — | Directiva (UE) 2016/798 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2016 privind siguranța feroviară (JO L 138, 26.5.2016, p. 102-149); în Elveția se aplică numai următoarele dispoziții: articolele 9, 10 [fără alineatul (7)], articolele 13, 14 și 17, precum și anexa III. |
| --- | --- |

—

Directiva (UE) 2016/798 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2016 privind siguranța feroviară (JO L 138, 26.5.2016, p. 102-149); în Elveția se aplică numai următoarele dispoziții: articolele 9, 10 [fără alineatul (7)], articolele 13, 14 și 17, precum și anexa III.

| — | Regulamentul (UE) 2016/919 al Comisiei din 27 mai 2016 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemele de control-comandă și semnalizare ale sistemului feroviar în Uniunea Europeană (JO L 158, 15.6.2016, p. 1).
  În Elveția, se aplică următoarele norme naționale prevăzute la articolul 6 din Decizia nr. 2/2019 a Comitetului mixt:






  — | CH-TSI CCS-003: Activarea/dezactivarea transmiterii pachetului 44 la sistemele ZUB/Signum; |
| --- | --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2016/919 al Comisiei din 27 mai 2016 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemele de control-comandă și semnalizare ale sistemului feroviar în Uniunea Europeană (JO L 158, 15.6.2016, p. 1).

În Elveția, se aplică următoarele norme naționale prevăzute la articolul 6 din Decizia nr. 2/2019 a Comitetului mixt:

—

CH-TSI CCS-003: Activarea/dezactivarea transmiterii pachetului 44 la sistemele ZUB/Signum;

| — | CH-TSI CCS-005: Certificatul «Quality of service» pentru transmiterea de date GSM-R [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) 2016/919, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020]; |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-005: Certificatul «Quality of service» pentru transmiterea de date GSM-R [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) 2016/919, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020];

| — | CH-TSI CCS-006: Pierderea semnalului «non leading permitted» în modul de funcționare «Non Leading»
  [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) 2016/919, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020]; |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-006: Pierderea semnalului «non leading permitted» în modul de funcționare «Non Leading»
  [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) 2016/919, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020];

| — | CH-TSI CCS-007: Norma privind curbele de frânare pentru ERTMS/ETCS Baseline 2; |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-007: Norma privind curbele de frânare pentru ERTMS/ETCS Baseline 2;

| — | CH-TSI CCS-008: Implementarea minimă a «Change Requests»
  [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) 2016/919, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020]; |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-008: Implementarea minimă a «Change Requests»
  [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) 2016/919, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020];

| — | CH-TSI CCS-011: Funcția Euroloop; |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-011: Funcția Euroloop;

| — | CH-TSI CCS-015: Gestionarea simultană a două canale de date GSM-R; |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-015: Gestionarea simultană a două canale de date GSM-R;

| — | CH-TSI CCS-016: Utilizarea de parametri și de funcții specifice țării [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) 2016/919, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020]; |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-016: Utilizarea de parametri și de funcții specifice țării [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) 2016/919, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020];

| — | CH-TSI CCS-018: Interzicerea Levels STM/CNT la ZUB/SIGNUM; |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-018: Interzicerea Levels STM/CNT la ZUB/SIGNUM;

| — | CH-TSI CCS-019: Reluarea și afișarea automată a datelor privind trenul: [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) 2016/919, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020]; |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-019: Reluarea și afișarea automată a datelor privind trenul: [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) 2016/919, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020];

| — | CH-TSI CCS-022: Marșarier în modul de funcționare «Unfitted»; |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-022: Marșarier în modul de funcționare «Unfitted»;

| — | CH-TSI CCS-023: Afișarea mesajelor text; |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-023: Afișarea mesajelor text;

| — | CH-TSI CCS-024: Datele privind trenul: NC_TRAIN, M_AXLELOAD, V_MAXTRAIN [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) 2016/919, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020]; |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-024: Datele privind trenul: NC_TRAIN, M_AXLELOAD, V_MAXTRAIN [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) 2016/919, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020];

| — | CH-TSI CCS-026: Monitorizarea online din vehicul a echipamentelor de cale ferată; |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-026: Monitorizarea online din vehicul a echipamentelor de cale ferată;

| — | CH-TSI CCS-032: Introducerea numărului unic de tren pentru echipamentul ETCS de la bord și Cab Radio GSM-R [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) 2016/919, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020]; |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-032: Introducerea numărului unic de tren pentru echipamentul ETCS de la bord și Cab Radio GSM-R [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) 2016/919, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020];

| — | CH-TSI CCS-033: Funcționalitățile GSM-R Voice [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) 2016/919, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020]; |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-033: Funcționalitățile GSM-R Voice [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) 2016/919, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020];

| — | CH-TSI CCS-034: Modul de funcționare «Non Leading»; |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-034: Modul de funcționare «Non Leading»;

| — | CH-TSI CCS-035: Textele de afișat pe DMI (interfața mecanic-mașină) [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) 2016/919, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020]; |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-035: Textele de afișat pe DMI (interfața mecanic-mașină) [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) 2016/919, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020];

| — | CH-TSI CCS-038: Mesaj care indică o creștere semnificativă a intervalului de încredere la odometrie [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) 2016/919, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020]; |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-038: Mesaj care indică o creștere semnificativă a intervalului de încredere la odometrie [normă potențial incompatibilă cu Regulamentul (UE) 2016/919, trebuie revizuită înainte de 31 decembrie 2020];

| — | CH-CSM-RA-001: Dosarul cu elementele de probă privind siguranța pentru obținerea omologării ETCS în Elveția; |
| --- | --- |

—

CH-CSM-RA-001: Dosarul cu elementele de probă privind siguranța pentru obținerea omologării ETCS în Elveția;

| — | CH-CSM-RA-002: Cerințe pentru vitezele mai mari de 200 km/h; |
| --- | --- |

—

CH-CSM-RA-002: Cerințe pentru vitezele mai mari de 200 km/h;

| — | CH-CSM-RA-003: Calitatea datelor privind trenul. |
| --- | --- |

—

CH-CSM-RA-003: Calitatea datelor privind trenul.

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/545 al Comisiei din 4 aprilie 2018 de instituire a modalităților practice pentru procesul de autorizare a vehiculelor feroviare și de autorizare de tip a vehiculelor feroviare în temeiul Directivei (UE) 2016/797 a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 90, 6.4.2018, p. 66). |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/545 al Comisiei din 4 aprilie 2018 de instituire a modalităților practice pentru procesul de autorizare a vehiculelor feroviare și de autorizare de tip a vehiculelor feroviare în temeiul Directivei (UE) 2016/797 a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 90, 6.4.2018, p. 66).

| — | Regulamentul delegat (UE) 2018/761 al Comisiei din 16 februarie 2018 de stabilire a metodelor comune de siguranță pentru supravegherea de către autoritățile naționale de siguranță după eliberarea unui certificat unic de siguranță sau a unei autorizații de siguranță în conformitate cu Directiva (UE) 2016/798 a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1077/2012 al Comisiei (JO L 129, 25.5.2018, p. 16). |
| --- | --- |

—

Regulamentul delegat (UE) 2018/761 al Comisiei din 16 februarie 2018 de stabilire a metodelor comune de siguranță pentru supravegherea de către autoritățile naționale de siguranță după eliberarea unui certificat unic de siguranță sau a unei autorizații de siguranță în conformitate cu Directiva (UE) 2016/798 a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1077/2012 al Comisiei (JO L 129, 25.5.2018, p. 16).

| — | Regulamentul delegat (UE) 2018/762 al Comisiei din 8 martie 2018 de stabilire a unor metode comune de siguranță privind cerințele sistemului de management al siguranței, în temeiul Directivei (UE) 2016/798 a Parlamentului European și a Consiliului, și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1158/2010 și (UE) nr. 1169/2010 ale Comisiei (JO L 129, 25.5.2018, p. 26). |
| --- | --- |

—

Regulamentul delegat (UE) 2018/762 al Comisiei din 8 martie 2018 de stabilire a unor metode comune de siguranță privind cerințele sistemului de management al siguranței, în temeiul Directivei (UE) 2016/798 a Parlamentului European și a Consiliului, și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1158/2010 și (UE) nr. 1169/2010 ale Comisiei (JO L 129, 25.5.2018, p. 26).

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/763 al Comisiei din 9 aprilie 2018 de stabilire a modalităților practice pentru emiterea certificatelor unice de siguranță pentru întreprinderile feroviare în temeiul Directivei (UE) 2016/798 a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 653/2007 al Comisiei (JO L 129, 25.5.2018, p. 49). |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/763 al Comisiei din 9 aprilie 2018 de stabilire a modalităților practice pentru emiterea certificatelor unice de siguranță pentru întreprinderile feroviare în temeiul Directivei (UE) 2016/798 a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 653/2007 al Comisiei (JO L 129, 25.5.2018, p. 49).

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/250 al Comisiei din 12 februarie 2019 privind modelele de certificate și de declarații «CE» pentru subsistemele și pentru elementele constitutive de interoperabilitate feroviare, modelul de declarație de conformitate cu un tip de vehicul feroviar autorizat și procedurile de verificare «CE» a subsistemelor în conformitate cu Directiva (UE) 2016/797 a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 201/2011 al Comisiei (JO L 42, 13.2.2019, p. 9). |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/250 al Comisiei din 12 februarie 2019 privind modelele de certificate și de declarații «CE» pentru subsistemele și pentru elementele constitutive de interoperabilitate feroviare, modelul de declarație de conformitate cu un tip de vehicul feroviar autorizat și procedurile de verificare «CE» a subsistemelor în conformitate cu Directiva (UE) 2016/797 a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 201/2011 al Comisiei (JO L 42, 13.2.2019, p. 9).

| — | Recomandarea (UE) 2019/780 a Comisiei din 16 mai 2019 privind modalitățile practice de eliberare a autorizațiilor de siguranță pentru administratorii de infrastructură (JO L 139I, 27.5.2019, p. 390). |
| --- | --- |

—

Recomandarea (UE) 2019/780 a Comisiei din 16 mai 2019 privind modalitățile practice de eliberare a autorizațiilor de siguranță pentru administratorii de infrastructură (JO L 139I, 27.5.2019, p. 390).

SECȚIUNEA 5 – ALTE DOMENII

| — | Directiva 92/82/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind apropierea ratelor accizelor la uleiurile minerale (JO L 316, 31.10.1992, p. 19). |
| --- | --- |

—

Directiva 92/82/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind apropierea ratelor accizelor la uleiurile minerale (JO L 316, 31.10.1992, p. 19).

| — | Directiva 2004/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind cerințele minime de siguranță pentru tunelurile din Rețeaua rutieră transeuropeană (JO L 167, 30.4.2004, p. 39). |
| --- | --- |

—

Directiva 2004/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind cerințele minime de siguranță pentru tunelurile din Rețeaua rutieră transeuropeană (JO L 167, 30.4.2004, p. 39).

| — | Directiva 2008/96/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind gestionarea siguranței infrastructurii rutiere (JO L 319, 29.11.2008, p. 59). |
| --- | --- |

—

Directiva 2008/96/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind gestionarea siguranței infrastructurii rutiere (JO L 319, 29.11.2008, p. 59).

---

Rectificări

| 17.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 13/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 13/58

---

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1776 al Comisiei din 9 octombrie 2019 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 280 din 31 octombrie 2019
  )

La pagina 688, notele de subsol se citesc astfel:

| „(1) | Proteinele din lapte

  Cazeinele și/sau cazeinatele care intră în compoziția produsului nu sunt considerate proteine din lapte decât în cazul în care produsul nu conține alte componente de origine lactică.
  Grăsimea din lapte, conținută în produse, cu un procent de sub 1 % și lactoza, cu un procent de sub 1 % din greutate, nu sunt considerate ca fiind alte componente de origine lactică.
  În momentul îndeplinirii formalităților vamale, cel interesat este obligat să indice în declarația prevăzută în acest scop: singurul ingredient lactic: cazeină/cazeinată, dacă este cazul. |
| --- | --- |

„(1)

Proteinele din lapte

Cazeinele și/sau cazeinatele care intră în compoziția produsului nu sunt considerate proteine din lapte decât în cazul în care produsul nu conține alte componente de origine lactică.

Grăsimea din lapte, conținută în produse, cu un procent de sub 1 % și lactoza, cu un procent de sub 1 % din greutate, nu sunt considerate ca fiind alte componente de origine lactică.

În momentul îndeplinirii formalităților vamale, cel interesat este obligat să indice în declarația prevăzută în acest scop: singurul ingredient lactic: cazeină/cazeinată, dacă este cazul.

| (2) | Amidon-fecule/glucoză

  Conținutul de amidon sau fecule în produs (în aceeași stare), produsele acestora de degradare – inclusiv toți polimerii de glucoză – și eventual glucoza prezentă, stabilite pe baza glucozei și exprimate în amidon (substanță uscată, puritate 100 %; factor de conversie a glucozei în amidon: 0,9).
  Cu toate acestea, glucoza este luată în calculul de mai sus doar în cazul în care procentul acesteia depășește cantitatea de fructoză, în condițiile în care un amestec de glucoză și de fructoză este declarat (sub orice formă) și/sau se află prezent în produsul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

Amidon-fecule/glucoză

Conținutul de amidon sau fecule în produs (în aceeași stare), produsele acestora de degradare – inclusiv toți polimerii de glucoză – și eventual glucoza prezentă, stabilite pe baza glucozei și exprimate în amidon (substanță uscată, puritate 100 %; factor de conversie a glucozei în amidon: 0,9).

Cu toate acestea, glucoza este luată în calculul de mai sus doar în cazul în care procentul acesteia depășește cantitatea de fructoză, în condițiile în care un amestec de glucoză și de fructoză este declarat (sub orice formă) și/sau se află prezent în produsul respectiv.

| (3) | Zaharoza/zahărul invertit/izoglucoza

  Conținutul de zaharoză în produs (în aceeași stare), care se adaugă la zaharoza ce rezultă din calculul oricărui amestec de glucoză și de fructoză (suma aritmetică a cantităților celor două tipuri de zahăr înmulțită cu 0,95), care va fi declarat (sub orice formă) și/sau care se găsește în produsul respectiv.
  Cu toate acestea, glucoza este luată în calculul de mai sus în cazul în care conținutul său, în greutate, este egal cu conținutul de fructoză, în condițiile în care aceasta din urmă se află prezentă în cantitate mai mică decât cantitatea de glucoză.” |
| --- | --- |

(3)

Zaharoza/zahărul invertit/izoglucoza

Conținutul de zaharoză în produs (în aceeași stare), care se adaugă la zaharoza ce rezultă din calculul oricărui amestec de glucoză și de fructoză (suma aritmetică a cantităților celor două tipuri de zahăr înmulțită cu 0,95), care va fi declarat (sub orice formă) și/sau care se găsește în produsul respectiv.

Cu toate acestea, glucoza este luată în calculul de mai sus în cazul în care conținutul său, în greutate, este egal cu conținutul de fructoză, în condițiile în care aceasta din urmă se află prezentă în cantitate mai mică decât cantitatea de glucoză.”

---

| 17.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 13/59 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 13/59

---

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1776 al Comisiei din 9 octombrie 2019 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 280 din 31 octombrie 2019
  )

La pagina 1030, rubrica referitoare la Elveția, a patra coloană:

în loc de:

„Berne”,

se citește:

se citește

„Delémont”.

---

| 17.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 13/60 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 13/60

---

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1776 al Comisiei din 9 octombrie 2019 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 280 din 31 octombrie 2019
  )

La pagina 10, în cuprins, titlul anexei 7:

în loc de:

„(Rezervat pentru o eventuală utilizare ulterioară în Sistemul armonizat)”,

se citește:

„(Rezervat pentru o eventuală utilizare ulterioară)”.

---

| 17.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 13/61 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 13/61

---

Rectificare la Recomandarea (UE) 2019/1659 a Comisiei din 25 septembrie 2019 privind conținutul evaluării cuprinzătoare a potențialului de încălzire și răcire eficientă în conformitate cu articolul 14 din Directiva 2012/27/UE

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 275 din 28 octombrie 2019
  )

„ANEXA III

PROCESUL DE REALIZARE A EVALUĂRILOR CUPRINZĂTOARE (ANEXA VIII DIN DEE)

Image 1

  ”

---