# Uradni list L 48/2020

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 48 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6321. februar 2020 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 48

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6321. februar 2020

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/236 z dne 14. februarja 2020 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Huile d'olive de Provence (ZOP)) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/237 z dne 14. februarja 2020 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Bjelovarski kvargl (ZGO)) | 2 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/238 z dne 20. februarja 2020 o dovoljenju za L-treonin kot krmni dodatek za vse živalske vrste (
  1
  ) | 3 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/239 z dne 20. februarja 2020 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 901/2014 glede prilagoditve predlog za homologacijske postopke za dvo- ali trikolesna vozila in štirikolesnike zahtevam okoljskih standardov Euro 5 in Euro 5+ (
  1
  ) | 6 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/240 z dne 20. februarja 2020 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47 o zaščitnih ukrepih zaradi visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 v nekaterih državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 1082)

   (
  1
  ) | 12 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik št. 118 ZN – Enotni tehnični predpisi o gorljivosti materialov, ki se uporabljajo za opremo določenih kategorij motornih vozil, in/ali njihovi odbojnosti za goriva ali maziva [2020/241] | 26 |
| | * | Pravilnik ZN št. 142 – Enotne določbe o homologaciji motornih vozil glede na namestitev pnevmatik [2020/242] | 60 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/236 z dne 14. februarja 2020 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Huile d'olive de Provence (ZOP))

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/237 z dne 14. februarja 2020 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Bjelovarski kvargl (ZGO))

2

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/238 z dne 20. februarja 2020 o dovoljenju za L-treonin kot krmni dodatek za vse živalske vrste (
  1
  )

1

3

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/239 z dne 20. februarja 2020 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 901/2014 glede prilagoditve predlog za homologacijske postopke za dvo- ali trikolesna vozila in štirikolesnike zahtevam okoljskih standardov Euro 5 in Euro 5+ (
  1
  )

1

6

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/240 z dne 20. februarja 2020 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47 o zaščitnih ukrepih zaradi visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 v nekaterih državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 1082)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 1082)

1

12

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik št. 118 ZN – Enotni tehnični predpisi o gorljivosti materialov, ki se uporabljajo za opremo določenih kategorij motornih vozil, in/ali njihovi odbojnosti za goriva ali maziva [2020/241]

26

*

Pravilnik ZN št. 142 – Enotne določbe o homologaciji motornih vozil glede na namestitev pnevmatik [2020/242]

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 21.2.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/236

z dne 14. februarja 2020

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb („Huile d'olive de Provence“ (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Francije za registracijo imena „Huile d'olive de Provence“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Francije za registracijo imena „Huile d'olive de Provence“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Huile d'olive de Provence“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Huile d'olive de Provence“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Huile d'olive de Provence“ (ZOP) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.5 Olja in masti (maslo, margarina, olje itn.) iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. februarja 2020

Za Komisijo

V imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 325, 30.9.2019, str. 10.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 21.2.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/2

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/237

z dne 14. februarja 2020

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb („Bjelovarski kvargl“ (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Hrvaške za registracijo imena „Bjelovarski kvargl“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Hrvaške za registracijo imena „Bjelovarski kvargl“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Bjelovarski kvargl“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Bjelovarski kvargl“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Bjelovarski kvargl“ (ZGO) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.3 Siri iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. februarja 2020

Za Komisijo

V imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 320, 24.9.2019, str. 9.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 21.2.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/3

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/238

z dne 20. februarja 2020

o dovoljenju za L-treonin kot krmni dodatek za vse živalske vrste

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 sta bila vložena zahtevka za dovoljenje za L-treonin, ki ga proizvaja Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 ali Corynebacterium glutamicum KCCM 80118, kot krmni dodatek za uporabo v krmi za vse živalske vrste. Navedenima zahtevkoma so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 sta bila vložena zahtevka za dovoljenje za L-treonin, ki ga proizvaja Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 ali Corynebacterium glutamicum KCCM 80118, kot krmni dodatek za uporabo v krmi za vse živalske vrste. Navedenima zahtevkoma so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) navedene uredbe.

| (3) | Navedena zahtevka zadevata dovoljenje za L-treonin, ki ga proizvaja Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 ali Corynebacterium glutamicum KCCM 80118, kot krmni dodatek za vse živalske vrste ter njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „nutritivni dodatki“. |
| --- | --- |

(3)

Navedena zahtevka zadevata dovoljenje za L-treonin, ki ga proizvaja Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 ali Corynebacterium glutamicum KCCM 80118, kot krmni dodatek za vse živalske vrste ter njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „nutritivni dodatki“.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 22. januarja 2019 (2) (3), ugotovila, da L-treonin, ki ga proizvaja Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 ali Corynebacterium glutamicum KCCM 80118, pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega učinka na zdravje živali in ljudi ali na okolje. Agencija je prav tako ugotovila, da je dodatek učinkovit vir aminokisline L-treonin za vse živalske vrste in da bi ga bilo treba zaščititi pred razgradnjo v vampu, da bi bil pri prežvekovalcih enako učinkovit kot pri neprežvekovalcih. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom. Potrdila je tudi poročilo o analizni metodi krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 22. januarja 2019 (2) (3), ugotovila, da L-treonin, ki ga proizvaja Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 ali Corynebacterium glutamicum KCCM 80118, pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega učinka na zdravje živali in ljudi ali na okolje. Agencija je prav tako ugotovila, da je dodatek učinkovit vir aminokisline L-treonin za vse živalske vrste in da bi ga bilo treba zaščititi pred razgradnjo v vampu, da bi bil pri prežvekovalcih enako učinkovit kot pri neprežvekovalcih. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom. Potrdila je tudi poročilo o analizni metodi krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (5) | Ocena L-treonina, ki ga proizvaja Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 ali Corynebacterium glutamicum KCCM 80118, je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedenega dodatka, kot je opredeljena v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Ocena L-treonina, ki ga proizvaja Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 ali Corynebacterium glutamicum KCCM 80118, je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedenega dodatka, kot je opredeljena v Prilogi k tej uredbi.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Snov iz Priloge, ki spada v kategorijo dodatkov „nutritivni dodatki“ in funkcionalno skupino „aminokisline, njihove soli in analogi“, se dovoli kot dodatek v prehrani živali pod pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. februarja 2020

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2019;17(2):5602.

2

EFSA Journal

(3)  
  EFSA Journal 2019;17(3):5603.

3

EFSA Journal

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum izteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage |
| Kategorija nutritivnih dodatkov. Funkcionalna skupina: aminokisline, njihove soli in analogi |
| 3c410 | — | L-treonin | Sestava dodatka

  Prah z najmanj 98 %
  L-treonina (na osnovi suhe snovi).

  Lastnosti aktivne snovi

  L-treonin, pridobljen s fermentacijo s Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 ali

  Corynebacterium glutamicum KCCM 80118.
  Kemijska formula: C4H9NO3

  Št. CAS: 72-19-5

  Analizne metode
   (1)

  Za določanje L-treonina v krmnem dodatku:






  — | monografija o L-treoninu iz Food Chemical Codex in |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum izteka veljavnosti dovoljenja

mg/kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage

Kategorija nutritivnih dodatkov. Funkcionalna skupina: aminokisline, njihove soli in analogi

3c410

—

L-treonin

Sestava dodatka

Prah z najmanj 98 %

L-treonina (na osnovi suhe snovi).

Lastnosti aktivne snovi

L-treonin, pridobljen s fermentacijo s Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 ali

Corynebacterium glutamicum KCCM 80118.

Kemijska formula: C4H9NO3

Št. CAS: 72-19-5

Analizne metode
   (1)

Za določanje L-treonina v krmnem dodatku:

—

monografija o L-treoninu iz Food Chemical Codex in

| — | ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180. |
| --- | --- |

—

ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180.

Za določanje treonina v premiksih:

| — | ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180 in |
| --- | --- |

—

ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180 in

| — | ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in fotometrično detekcijo (IEC-VIS) – Uredba Komisije (ES) št. 152/2009 (Priloga III, F). |
| --- | --- |

—

ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in fotometrično detekcijo (IEC-VIS) – Uredba Komisije (ES) št. 152/2009 (Priloga III, F).

Za določanje treonina v krmnih mešanicah in posamičnih krmilih:

| — | ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in fotometrično detekcijo (IEC-VIS): Uredba Komisije (ES) št. 152/2009 (Priloga III, F). |
| --- | --- |

—

ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in fotometrično detekcijo (IEC-VIS): Uredba Komisije (ES) št. 152/2009 (Priloga III, F).

Za določanje treonina v vodi:

| — | ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS/FLD). |
| --- | --- |

—

ionska kromatografija z derivatizacijo po koloni in optično detekcijo (IEC-VIS/FLD).

vse vrste

—

—

—

| 1. | L-treonin se lahko daje na trg in uporablja kot dodatek v pripravku. |
| --- | --- |

1.

L-treonin se lahko daje na trg in uporablja kot dodatek v pripravku.

| 2. | L-treonin se lahko uporablja v vodi za pitje. |
| --- | --- |

2.

L-treonin se lahko uporablja v vodi za pitje.

| 3. | Pri označevanju dodatka se navede vsebnost vlage. |
| --- | --- |

3.

Pri označevanju dodatka se navede vsebnost vlage.

| 4. | Pri označevanju dodatka in premiksov se navede:
  „Pri dodajanju L-treonina, zlasti prek vode za pitje, je treba upoštevati vse esencialne in pogojno esencialne aminokisline, da se prepreči neravnotežje.“ |
| --- | --- |

4.

Pri označevanju dodatka in premiksov se navede:

„Pri dodajanju L-treonina, zlasti prek vode za pitje, je treba upoštevati vse esencialne in pogojno esencialne aminokisline, da se prepreči neravnotežje.“

12.3.2030

---

(1)  Podrobnosti o analiznih metodah so na voljo na naslednjem naslovu referenčnega laboratorija: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 21.2.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/6

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/239

z dne 20. februarja 2020

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 901/2014 glede prilagoditve predlog za homologacijske postopke za dvo- ali trikolesna vozila in štirikolesnike zahtevam okoljskih standardov Euro 5 in Euro 5+

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov (1) ter zlasti členov 27(4), 29(4), 32(1) in 38(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z zahtevami, uvedenimi z Uredbo (EU) 2019/129 Evropskega parlamenta in Sveta (2), glede uporabe okoljskega standarda Euro 5 za vozila kategorije L bodo morale nekatere podkategorije vozil od določenih datumov izpolnjevati dodatne tehnične zahteve. Druge podkategorije so izvzete iz nekaterih zahtev ali jih morajo izpolnjevati pozneje, kot je bilo prvotno določeno v Uredbi (EU) št. 168/2013. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z zahtevami, uvedenimi z Uredbo (EU) 2019/129 Evropskega parlamenta in Sveta (2), glede uporabe okoljskega standarda Euro 5 za vozila kategorije L bodo morale nekatere podkategorije vozil od določenih datumov izpolnjevati dodatne tehnične zahteve. Druge podkategorije so izvzete iz nekaterih zahtev ali jih morajo izpolnjevati pozneje, kot je bilo prvotno določeno v Uredbi (EU) št. 168/2013.

| (2) | Glede na spremembe iz Uredbe (EU) 2019/129 bi bilo treba spremeniti upravne predloge za homologacijo iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 901/2014 (3), da bi se olajšal homologacijski postopek ter da bi se nacionalnim organom omogočilo preverjanje skladnosti z zahtevami okoljskih standardov Euro 5 in Euro 5+, ki se uporabljajo na določen datum. |
| --- | --- |

(2)

Glede na spremembe iz Uredbe (EU) 2019/129 bi bilo treba spremeniti upravne predloge za homologacijo iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 901/2014 (3), da bi se olajšal homologacijski postopek ter da bi se nacionalnim organom omogočilo preverjanje skladnosti z zahtevami okoljskih standardov Euro 5 in Euro 5+, ki se uporabljajo na določen datum.

| (3) | Izvedbeno uredbo (EU) št. 901/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Izvedbeno uredbo (EU) št. 901/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi iz te uredbe so usklajeni z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz te uredbe so usklajeni z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) št. 901/2014 se spremeni:

| (1) | vstavi se naslednji člen 12a:

  „Člen 12a

  Prehodne določbe

  1.   Do 30. junija 2020 nacionalni organi še naprej podeljujejo homologacije za tipe vozil v skladu s to uredbo v različici, veljavni dne 11. marca 2020.


  2.   Do 31. decembra 2020 države članice dovoljujejo dajanje na trg, registracijo in začetek uporabe vozil na podlagi tipa vozila, homologiranega v skladu s to uredbo v različici, veljavni dne 11. marca 2020.“; |
| --- | --- |

(1)

vstavi se naslednji člen 12a:

„Člen 12a

Prehodne določbe

1.   Do 30. junija 2020 nacionalni organi še naprej podeljujejo homologacije za tipe vozil v skladu s to uredbo v različici, veljavni dne 11. marca 2020.

2.   Do 31. decembra 2020 države članice dovoljujejo dajanje na trg, registracijo in začetek uporabe vozil na podlagi tipa vozila, homologiranega v skladu s to uredbo v različici, veljavni dne 11. marca 2020.“;

| (2) | priloge I, IV, VII in VIII se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

(2)

priloge I, IV, VII in VIII se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. februarja 2020

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 60, 2.3.2013, str. 52.

1

(2)  Uredba (EU) 2019/129 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. januarja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 168/2013 glede uporabe stopnje Euro 5 pri homologaciji dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov (UL L 30, 31.1.2019, str. 106).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 901/2014 z dne 18. julija 2014 o izvajanju Uredbe (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede upravnih zahtev za homologacijo in tržni nadzor dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov (UL L 249, 22.8.2014, str. 1).

3

---

PRILOGA

(1)

| (a) | del B se spremeni:






  (i) | v točki 1 se doda naslednja točka 1.4:






  „1.4 | Vozila in tipi vozil se opredelijo kot skladni z okoljskim standardom Euro 5 ali okoljskim standardom Euro 5+ v skladu z naslednjo preglednico:

  Opredelitev okoljskih standardov Euro 5 in Euro 5+ za vozila kategorije L










  (Pod)kategorija | Obvezno od:
  1.1.2020 za nove tipe vozil
  1.1.2021 za obstoječe tipe vozil | Okoljski standard | Obvezno od:
  1.1.2024 za nove tipe vozil
  1.1.2025 za obstoječe tipe vozil | Okoljski standard |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L1e | Sistem OBD se ne zahteva. | Euro 5 | Sistem OBD se ne zahteva. | Euro 5 |
| preskusi tipov I, IV & V: Euro 5 | preskusi tipov I, IV & V: Euro 5 |
| L2e (razenL 2e-U) | Sistem OBD se ne zahteva. | Euro 5 | Sistem OBD se ne zahteva. | Euro 5 |
| preskusi tipov I, IV & V: Euro 5 | preskusi tipov I, IV & V: Euro 5 |
| L2e-U | Sistem OBD se ne zahteva. | Euro 5 | Sistem OBD se ne zahteva. | Euro 5+ |
| preskus tipa I Euro 4 | preskus tipa I Euro 5 |
| preskusi tipov IV & V: Euro 5 | preskusi tipov IV & V: Euro 5 |
| L3e (razen enduro in trial), L4e, L5e-A in L7e-A | Sistem OBD stopnje I, ki spremlja napake električnega tokokroga in elektronike ter sporoči, ko: | Euro 5 | Sistem OBD stopnje I, ki spremlja napake električnega tokokroga in elektronike ter sporoči, ko: | Euro 5+ |
| (a) | so presežene mejne vrednosti emisij OBD iz Priloge VI (B1) k Uredbi (EU) št. 168/2013 in |

(a)

del B se spremeni:

(i)

v točki 1 se doda naslednja točka 1.4:

„1.4

Vozila in tipi vozil se opredelijo kot skladni z okoljskim standardom Euro 5 ali okoljskim standardom Euro 5+ v skladu z naslednjo preglednico:

Opredelitev okoljskih standardov Euro 5 in Euro 5+ za vozila kategorije L

(Pod)kategorija

Obvezno od:

1.1.2020 za nove tipe vozil

1.1.2021 za obstoječe tipe vozil

Okoljski standard

Obvezno od:

1.1.2024 za nove tipe vozil

1.1.2025 za obstoječe tipe vozil

Okoljski standard

L1e

Sistem OBD se ne zahteva.

Euro 5

Sistem OBD se ne zahteva.

Euro 5

preskusi tipov I, IV & V: Euro 5

preskusi tipov I, IV & V: Euro 5

L2e (razenL 2e-U)

Sistem OBD se ne zahteva.

Euro 5

Sistem OBD se ne zahteva.

Euro 5

preskusi tipov I, IV & V: Euro 5

preskusi tipov I, IV & V: Euro 5

L2e-U

Sistem OBD se ne zahteva.

Euro 5

Sistem OBD se ne zahteva.

Euro 5+

preskus tipa I Euro 4

preskus tipa I Euro 5

preskusi tipov IV & V: Euro 5

preskusi tipov IV & V: Euro 5

L3e (razen enduro in trial), L4e, L5e-A in L7e-A

Sistem OBD stopnje I, ki spremlja napake električnega tokokroga in elektronike ter sporoči, ko:

Euro 5

Sistem OBD stopnje I, ki spremlja napake električnega tokokroga in elektronike ter sporoči, ko:

Euro 5+

(a)

so presežene mejne vrednosti emisij OBD iz Priloge VI (B1) k Uredbi (EU) št. 168/2013 in

| (a) | so presežene mejne vrednosti emisij OBD iz Priloge VI (B2) k Uredbi (EU) št. 168/2013 in |
| --- | --- |

(a)

so presežene mejne vrednosti emisij OBD iz Priloge VI (B2) k Uredbi (EU) št. 168/2013 in

| (b) | kateri koli način delovanja znatno zmanjša navor motorja. |
| --- | --- |

(b)

kateri koli način delovanja znatno zmanjša navor motorja.

| (b) | kateri koli način delovanja znatno zmanjša navor motorja. |
| --- | --- |

(b)

kateri koli način delovanja znatno zmanjša navor motorja.

Sistem OBD stopnje II, ki spremlja napake in poslabšanja sistema za uravnavanje emisij (razen nadzora katalizatorja) ter sporoči, ko:

Sistem OBD stopnje II, ki spremlja napake in poslabšanja sistema za uravnavanje emisij ter sporoči, ko:

so presežene mejne vrednosti emisij OBD iz Priloge VI (B1) k Uredbi (EU) št. 168/2013.

so presežene mejne vrednosti emisij OBD iz Priloge VI (B2) k Uredbi (EU) št. 168/2013.

preskusi tipov I, IV & V: Euro 5

preskusi tipov I, IV & V: Euro 5

Enduro L3e-AxE in Trial L3e-AxT

Sistem OBD stopnje I, ki spremlja napake električnega tokokroga in elektronike ter sporoči, ko:

Euro 5

Sistem OBD stopnje I, ki spremlja napake električnega tokokroga in elektronike ter sporoči, ko:

Euro 5+

| (a) | so presežene mejne vrednosti emisij OBD iz Priloge VI (B1) k Uredbi (EU) št. 168/2013 in |
| --- | --- |

(a)

so presežene mejne vrednosti emisij OBD iz Priloge VI (B1) k Uredbi (EU) št. 168/2013 in

| (a) | so presežene mejne vrednosti emisij OBD iz Priloge VI (B2) k Uredbi (EU) št. 168/2013 in |
| --- | --- |

(a)

so presežene mejne vrednosti emisij OBD iz Priloge VI (B2) k Uredbi (EU) št. 168/2013 in

| (b) | kateri koli način delovanja znatno zmanjša navor motorja. |
| --- | --- |

(b)

kateri koli način delovanja znatno zmanjša navor motorja.

| (b) | kateri koli način delovanja znatno zmanjša navor motorja. |
| --- | --- |

(b)

kateri koli način delovanja znatno zmanjša navor motorja.

preskus tipa I Euro 4

preskus tipa I Euro 5

preskusi tipov IV & V: Euro 5

preskusi tipov IV & V: Euro 5

L5e (razen Le5-A) in L7e (razen L7e-A)

Sistem OBD stopnje I, ki spremlja napake električnega tokokroga in elektronike ter sporoči, ko:

Euro 5

Sistem OBD stopnje I, ki spremlja napake električnega tokokroga in elektronike ter sporoči, ko:

Euro 5+

| (a) | so presežene mejne vrednosti emisij OBD iz Priloge VI (B1) k Uredbi (EU) št. 168/2013 in |
| --- | --- |

(a)

so presežene mejne vrednosti emisij OBD iz Priloge VI (B1) k Uredbi (EU) št. 168/2013 in

| (a) | so presežene mejne vrednosti emisij OBD iz Priloge VI (B2) k Uredbi (EU) št. 168/2013 in |
| --- | --- |

(a)

so presežene mejne vrednosti emisij OBD iz Priloge VI (B2) k Uredbi (EU) št. 168/2013 in

| (b) | kateri koli način delovanja znatno zmanjša navor motorja. |
| --- | --- |

(b)

kateri koli način delovanja znatno zmanjša navor motorja.

| (b) | kateri koli način delovanja znatno zmanjša navor motorja. |
| --- | --- |

(b)

kateri koli način delovanja znatno zmanjša navor motorja.

preskusi tipov I, IV & V: Euro 5

preskusi tipov I, IV & V: Euro 5

L6e, razen L6e-B

Sistem OBD se ne zahteva.

Euro 5

Sistem OBD se ne zahteva.

Euro 5

preskusi tipov I, IV & V: Euro 5

preskusi tipov I, IV & V: Euro 5

L6e-B

Sistem OBD se ne zahteva.

Euro 5

Sistem OBD se ne zahteva.

Euro 5+“;

preskus tipa I Euro 4

preskus tipa I Euro 5

preskusi tipov IV & V: Euro 5

preskusi tipov IV & V: Euro 5

| (ii) | točka 2.8 se spremeni:






  — | vnos podatkov 4.0.1 v opisnem listu se nadomesti z naslednjim:








  „4.0.1 | L1e–L7e | Okoljski standardi: Euro (3/4/5/5+) (4)“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(ii)

točka 2.8 se spremeni:

—

vnos podatkov 4.0.1 v opisnem listu se nadomesti z naslednjim:

„4.0.1

L1e–L7e

Okoljski standardi: Euro (3/4/5/5+) (4)“;

| — | za vnosom 7.6.3.4 v opisnem listu se vstavi naslednji vnos 7.6.3.5:







  „7.6.3.5 | L3e–L7e(10) | Opis privzetih načinov, s katerimi se lahko voznik sooči pri okvari elektronsko krmiljene lopute:“; |
| --- | --- | --- | --- |

—

za vnosom 7.6.3.4 v opisnem listu se vstavi naslednji vnos 7.6.3.5:

„7.6.3.5

L3e–L7e(10)

(10)

Opis privzetih načinov, s katerimi se lahko voznik sooči pri okvari elektronsko krmiljene lopute:“;

| (b) | v Dodatku 3 se vnos podatkov 4.0.1 v opisnem listu nadomesti z naslednjim:







  „4.0.1 | L1e–L7e | Okoljski standardi: Euro (3/4/5/5+) (4)“; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

v Dodatku 3 se vnos podatkov 4.0.1 v opisnem listu nadomesti z naslednjim:

„4.0.1

L1e–L7e

Okoljski standardi: Euro (3/4/5/5+) (4)“;

4

| (c) | v Dodatku 6 se vnos podatkov 4.0.1 v opisnem listu nadomesti z naslednjim:







  „4.0.1 | L1e–L7e | Okoljski standardi: Euro (3/4/5/5+) (4)“; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

v Dodatku 6 se vnos podatkov 4.0.1 v opisnem listu nadomesti z naslednjim:

„4.0.1

L1e–L7e

Okoljski standardi: Euro (3/4/5/5+) (4)“;

4

| (d) | v Dodatku 7 se vnos podatkov 4.0.1 v opisnem listu nadomesti z naslednjim:







  „4.0.1 | L1e–L7e | Okoljski standardi: Euro (3/4/5/5+) (4)“; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

v Dodatku 7 se vnos podatkov 4.0.1 v opisnem listu nadomesti z naslednjim:

„4.0.1

L1e–L7e

Okoljski standardi: Euro (3/4/5/5+) (4)“;

4

| (e) | v Dodatku 8 se vnos podatkov 4.0.1 v opisnem listu nadomesti z naslednjim:







  „4.0.1 | L1e–L7e | Okoljski standardi: Euro (3/4/5/5+) (4)“; |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

v Dodatku 8 se vnos podatkov 4.0.1 v opisnem listu nadomesti z naslednjim:

„4.0.1

L1e–L7e

Okoljski standardi: Euro (3/4/5/5+) (4)“;

4

(2)

| „4.0.1 | Okoljski standardi: Euro (3/4/5/5+) (1)“; |
| --- | --- |

„4.0.1

Okoljski standardi: Euro (3/4/5/5+) (1)“;

(3)

| (a) | za vrstico, ki se nanaša na „Sistem: raven emisij iz motorja Euro 5“, se vstavi naslednja vrstica:







  „Sistem: raven emisij iz motorja Euro 5+ | 134/2014 | A3“; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

za vrstico, ki se nanaša na „Sistem: raven emisij iz motorja Euro 5“, se vstavi naslednja vrstica:

„Sistem: raven emisij iz motorja Euro 5+

134/2014

A3“;

| (b) | vrstici, ki se nanašata na „Sistem: okoljske značilnosti sistema OBD (stopnja I: točki 1.8.1 in 1.8.2 Priloge IV k Uredbi (EU) 168/2013)“ in „Sistem: okoljske značilnosti sistema OBD (stopnja II: točka 1.8.3 Priloge IV k Uredbi (EU) 168/2013)“, se nadomestita z naslednjim:







  „Sistem: okoljske značilnosti sistema OBD (stopnja I: točka 1.8.1 do 1.8.2 Priloge IV k Uredbi (EU) št. 168/2013 v različici, veljavni dne 19.2.2019) | 134/2014 | C1 |
| --- | --- | --- | --- |
| Sistem: okoljske značilnosti sistema OBD (stopnja II: točka 1.8.3 Priloge IV k Uredbi (EU) št. 168/2013 v različici, veljavni dne 19.2.2019) | 134/2014 | C2“; |

(b)

vrstici, ki se nanašata na „Sistem: okoljske značilnosti sistema OBD (stopnja I: točki 1.8.1 in 1.8.2 Priloge IV k Uredbi (EU) 168/2013)“ in „Sistem: okoljske značilnosti sistema OBD (stopnja II: točka 1.8.3 Priloge IV k Uredbi (EU) 168/2013)“, se nadomestita z naslednjim:

„Sistem: okoljske značilnosti sistema OBD (stopnja I: točka 1.8.1 do 1.8.2 Priloge IV k Uredbi (EU) št. 168/2013 v različici, veljavni dne 19.2.2019)

134/2014

C1

Sistem: okoljske značilnosti sistema OBD (stopnja II: točka 1.8.3 Priloge IV k Uredbi (EU) št. 168/2013 v različici, veljavni dne 19.2.2019)

134/2014

C2“;

| (c) | za vrstico, ki se nanaša na „Sistem: okoljske značilnosti sistema OBD (stopnja II: točka 1.8.3 Priloge IV k Uredbi (EU) 168/2013)“, se vstavijo naslednje vrstice:







  „Sistem: okoljske značilnosti sistema OBD (stopnja I: točka 1.8.3 Priloge IV k Uredbi (EU) št. 168/2013) | 134/2014 | C3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Sistem: okoljske značilnosti sistema OBD (stopnja II: točka 1.8.4 Priloge IV k Uredbi (EU) št. 168/2013) | 134/2014 | C5 |
| Sistem: okoljske značilnosti sistema OBD (stopnja II: točka 1.8.5 Priloge IV k Uredbi (EU) št. 168/2013) | 134/2014 | C6“; |

(c)

za vrstico, ki se nanaša na „Sistem: okoljske značilnosti sistema OBD (stopnja II: točka 1.8.3 Priloge IV k Uredbi (EU) 168/2013)“, se vstavijo naslednje vrstice:

„Sistem: okoljske značilnosti sistema OBD (stopnja I: točka 1.8.3 Priloge IV k Uredbi (EU) št. 168/2013)

134/2014

C3

Sistem: okoljske značilnosti sistema OBD (stopnja II: točka 1.8.4 Priloge IV k Uredbi (EU) št. 168/2013)

134/2014

C5

Sistem: okoljske značilnosti sistema OBD (stopnja II: točka 1.8.5 Priloge IV k Uredbi (EU) št. 168/2013)

134/2014

C6“;

(4)

| (a) | točka 2.2.1.1.2 se nadomesti z naslednjim:






  „2.2.1.1.2 | Okoljski standardi preskusnega vozila: Euro 3, Euro 4, Euro 5, Euro 5+ (3) (4)“; |
| --- | --- | --- |

(a)

točka 2.2.1.1.2 se nadomesti z naslednjim:

„2.2.1.1.2

Okoljski standardi preskusnega vozila: Euro 3, Euro 4, Euro 5, Euro 5+ (3) (4)“;

| (b) | točka 2.2.1.9.3 se spremeni:






  (i) | naslov se nadomesti z naslednjim:






  „2.2.1.9.3 | Okoljski rezultati pri preskusu tipa VIII (Priloga VI (B1) k Uredbi (EU) št. 168/2013) (3)“; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

točka 2.2.1.9.3 se spremeni:

(i)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„2.2.1.9.3

Okoljski rezultati pri preskusu tipa VIII (Priloga VI (B1) k Uredbi (EU) št. 168/2013) (3)“;

| (ii) | preglednica 5-11 se spremeni:






  — | naslov se nadomesti z naslednjim:


  „Preglednica 5-11

  Mejne vrednosti emisij OBD (oddelek B1 Priloge VI k Uredbi (EU) št. 168/2013) in rezultati okoljskih preskusov pri napaki
  “; |
| --- | --- | --- |

(ii)

preglednica 5-11 se spremeni:

—

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Preglednica 5-11

Mejne vrednosti emisij OBD (oddelek B1 Priloge VI k Uredbi (EU) št. 168/2013) in rezultati okoljskih preskusov pri napaki
  “;

| — | celice, ki se nanašajo na kategorijo vozila L6e-A, se črtajo; |
| --- | --- |

—

celice, ki se nanašajo na kategorijo vozila L6e-A, se črtajo;

| (c) | v točki 2.2.1.6.3.3.2 se preglednica 5-7 spremeni:






  (i) | besedilo v drugi celici vrstice v zvezi s TRTTV1x
  (i)
  (ii)
  se nadomesti z:

  „x(v) km“; |
| --- | --- | --- |

(c)

v točki 2.2.1.6.3.3.2 se preglednica 5-7 spremeni:

(i)

besedilo v drugi celici vrstice v zvezi s TRTTV1x
  (i)
  (ii)
  se nadomesti z:

TRTTV1x

(i)

(ii)

„x(v) km“;

(v)

| (ii) | doda se naslednje pojasnilo:






  „(v) | X se zamenja s 100, 2 500 ali 3 500 v skladu z določbami iz člena 23(3)(c) Uredbe (EU) št. 168/2013.“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

doda se naslednje pojasnilo:

„(v)

X se zamenja s 100, 2 500 ali 3 500 v skladu z določbami iz člena 23(3)(c) Uredbe (EU) št. 168/2013.“;

| (d) | točka 2.2.1.9.4 se spremeni:






  (i) | naslov se nadomesti z naslednjim:






  „2.2.1.9.4 | Okoljski rezultati pri preskusu tipa VIII (Priloga VI (B2) k Uredbi (EU) št. 168/2013) (3)“; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

točka 2.2.1.9.4 se spremeni:

(i)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„2.2.1.9.4

Okoljski rezultati pri preskusu tipa VIII (Priloga VI (B2) k Uredbi (EU) št. 168/2013) (3)“;

3

| (ii) | preglednica 5-12 se spremeni:






  — | naslov se nadomesti z naslednjim:


  „Preglednica 5-12

  Mejne vrednosti emisij OBD (oddelek B2 Priloge VI k Uredbi (EU) št. 168/2013) in rezultati okoljskih preskusov pri napaki
  “; |
| --- | --- | --- |

(ii)

preglednica 5-12 se spremeni:

—

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Preglednica 5-12

Mejne vrednosti emisij OBD (oddelek B2 Priloge VI k Uredbi (EU) št. 168/2013) in rezultati okoljskih preskusov pri napaki
  “;

| — | besedilo v prvi celici vrstice v zvezi s kategorijo vozila L3e–L7e se nadomesti z:


  „L3e, L4e, L5e in L7e“. |
| --- | --- |

—

besedilo v prvi celici vrstice v zvezi s kategorijo vozila L3e–L7e se nadomesti z:

„L3e, L4e, L5e in L7e“.

---

SKLEPI

| 21.2.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/12

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2020/240

z dne 20. februarja 2020

o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47 o zaščitnih ukrepih zaradi visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 v nekaterih državah članicah

(notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 1082)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Unije z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2), ter zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/47 (3) je bil sprejet po izbruhih visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvih, kjer gojijo perutnino, v nekaterih državah članicah ter potem, ko so navedene države članice v skladu z Direktivo Sveta 2005/94/ES (4) vzpostavile okužena in ogrožena območja. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/47 (3) je bil sprejet po izbruhih visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvih, kjer gojijo perutnino, v nekaterih državah članicah ter potem, ko so navedene države članice v skladu z Direktivo Sveta 2005/94/ES (4) vzpostavile okužena in ogrožena območja.

| (2) | Izvedbeni sklep (EU) 2020/47 določa, da morajo okužena in ogrožena območja, ki jih države članice iz Priloge k navedenemu izvedbenemu sklepu vzpostavijo v skladu z Direktivo 2005/94/ES, obsegati vsaj območja, navedena kot okužena in ogrožena območja v navedeni prilogi. |
| --- | --- |

(2)

Izvedbeni sklep (EU) 2020/47 določa, da morajo okužena in ogrožena območja, ki jih države članice iz Priloge k navedenemu izvedbenemu sklepu vzpostavijo v skladu z Direktivo 2005/94/ES, obsegati vsaj območja, navedena kot okužena in ogrožena območja v navedeni prilogi.

| (3) | Priloga k Izvedbenemu sklepu 2020/47 je bila nazadnje spremenjena z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2020/210 (5), in sicer po izbruhih visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 pri perutnini v Nemčiji in na Poljskem, ki jih je bilo treba vključiti v navedeno prilogo. |
| --- | --- |

(3)

Priloga k Izvedbenemu sklepu 2020/47 je bila nazadnje spremenjena z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2020/210 (5), in sicer po izbruhih visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 pri perutnini v Nemčiji in na Poljskem, ki jih je bilo treba vključiti v navedeno prilogo.

| (4) | Od datuma sprejetja Izvedbenega sklepa (EU) 2020/210 je Češka obvestila Komisijo o dodatnem izbruhu visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvu, kjer gojijo perutnino, v pokrajini Pardubice. |
| --- | --- |

(4)

Od datuma sprejetja Izvedbenega sklepa (EU) 2020/210 je Češka obvestila Komisijo o dodatnem izbruhu visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvu, kjer gojijo perutnino, v pokrajini Pardubice.

| (5) | Poleg tega je Bolgarija obvestila Komisijo o izbruhu visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvu, kjer gojijo perutnino, v okrožju Plovdiv. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega je Bolgarija obvestila Komisijo o izbruhu visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvu, kjer gojijo perutnino, v okrožju Plovdiv.

| (6) | Bolgarija trenutno ni navedena v Prilogi k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47, novi izbruh na Češkem pa je zunaj območij, ki so trenutno navedena za Češko v navedeni Prilogi. Po teh novih izbruhih visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 so pristojni organi navedenih držav članic sprejeli potrebne ukrepe v skladu z Direktivo 2005/94/ES, vključno z vzpostavitvijo okuženih in ogroženih območij okoli teh novih izbruhov. |
| --- | --- |

(6)

Bolgarija trenutno ni navedena v Prilogi k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47, novi izbruh na Češkem pa je zunaj območij, ki so trenutno navedena za Češko v navedeni Prilogi. Po teh novih izbruhih visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 so pristojni organi navedenih držav članic sprejeli potrebne ukrepe v skladu z Direktivo 2005/94/ES, vključno z vzpostavitvijo okuženih in ogroženih območij okoli teh novih izbruhov.

| (7) | Komisija je v skladu z Direktivo 2005/94/ES proučila ukrepe, ki sta jih sprejeli Bolgarija in Češka, ter presodila, da so meje okuženih in ogroženih območij, ki so jih vzpostavili pristojni organi navedenih držav članic, dovolj oddaljene od gospodarstev, na katerih sta bila potrjena nedavna izbruha visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je v skladu z Direktivo 2005/94/ES proučila ukrepe, ki sta jih sprejeli Bolgarija in Češka, ter presodila, da so meje okuženih in ogroženih območij, ki so jih vzpostavili pristojni organi navedenih držav članic, dovolj oddaljene od gospodarstev, na katerih sta bila potrjena nedavna izbruha visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8.

| (8) | Da bi preprečili kakršne koli nepotrebne motnje za trgovino v Uniji in se izognili tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije v sodelovanju z Bolgarijo in Češko takoj opredeliti nova okužena in ogrožena območja, vzpostavljena v navedenih državah članicah v skladu z Direktivo 2005/94/ES. Zato bi bilo treba spremeniti okužena in ogrožena območja, navedena za Češko v Prilogi k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47, ter navesti nova okužena in ogrožena območja za Bolgarijo. |
| --- | --- |

(8)

Da bi preprečili kakršne koli nepotrebne motnje za trgovino v Uniji in se izognili tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije v sodelovanju z Bolgarijo in Češko takoj opredeliti nova okužena in ogrožena območja, vzpostavljena v navedenih državah članicah v skladu z Direktivo 2005/94/ES. Zato bi bilo treba spremeniti okužena in ogrožena območja, navedena za Češko v Prilogi k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47, ter navesti nova okužena in ogrožena območja za Bolgarijo.

| (9) | V skladu s tem bi bilo treba spremeniti Prilogo k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47 in posodobiti regionalizacijo na ravni Unije z vključitvijo novih okuženih in ogroženih območij, ki sta jih Bolgarija in Češka vzpostavili v skladu z Direktivo 2005/94/ES, ter trajanje omejitev, ki se na njih izvajajo. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s tem bi bilo treba spremeniti Prilogo k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47 in posodobiti regionalizacijo na ravni Unije z vključitvijo novih okuženih in ogroženih območij, ki sta jih Bolgarija in Češka vzpostavili v skladu z Direktivo 2005/94/ES, ter trajanje omejitev, ki se na njih izvajajo.

| (10) | Izvedbeni sklep (EU) 2020/47 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Izvedbeni sklep (EU) 2020/47 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Glede na nujnost epidemioloških razmer v Uniji v zvezi s širjenjem visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 je pomembno, da spremembe Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47 iz tega sklepa začnejo veljati čim prej. |
| --- | --- |

(11)

Glede na nujnost epidemioloških razmer v Uniji v zvezi s širjenjem visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 je pomembno, da spremembe Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47 iz tega sklepa začnejo veljati čim prej.

| (12) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47 se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 20. februarja 2020

Za Komisijo

Stela KIRIAKIDES

Članica Komisije

---

(1)  
  UL L 395, 30.12.1989, str. 13.

1

(2)  
  UL L 224, 18.8.1990, str. 29.

2

(3)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/47 z dne 20. januarja 2020 o zaščitnih ukrepih zaradi visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 v nekaterih državah članicah (UL L 16, 21.1.2020, str. 31).

3

(4)  Direktiva Sveta 2005/94/ES z dne 20. decembra 2005 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence in razveljavitvi Direktive 92/40/EGS (UL L 10, 14.1.2006, str. 16).

4

(5)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/210 z dne 14. februarja 2020 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47 o zaščitnih ukrepih zaradi visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 v nekaterih državah članicah (UL L 43, 17.2.2020, str. 77).

5

---

PRILOGA

Priloga k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/47 se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA

DEL A

Okužena območja v zadevnih državah članicah, kot so navedena v členih 1 in 2:

Država članica: Bolgarija

| Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Plovdiv region: |
| Municipality of Rakovski:






  — | Rakovski city |

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES

Plovdiv region:

Municipality of Rakovski:

—

Rakovski city

15.3.2020

Država članica: Češka

| Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Pardubice region: |
| Bělešovice (750468), Blížňovice (618322), Bořice u Hrochova Týnce (608190), Čankovice (618331), Čeradice nad Loučnou (619655), Dolní Roveň (630080) - jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Holešovice u Chroustovic (641111), Horní Roveň (643971) - jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Chroustovice (654264), Lipec u Slepotic (750476), Moravany nad Loučnou (698482), Platěnice (698491), Slepotice (750492), Turov nad Loučnou (771732) | 13.3.2020 |

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES

Pardubice region:

Bělešovice (750468), Blížňovice (618322), Bořice u Hrochova Týnce (608190), Čankovice (618331), Čeradice nad Loučnou (619655), Dolní Roveň (630080) - jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Holešovice u Chroustovic (641111), Horní Roveň (643971) - jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Chroustovice (654264), Lipec u Slepotic (750476), Moravany nad Loučnou (698482), Platěnice (698491), Slepotice (750492), Turov nad Loučnou (771732)

13.3.2020

Država članica: Nemčija

| Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- |
| BADEN-WÜRTTEMBERG, Kreis Hohelohenkreis: |
| Folgende Gemarkungen sind vollständig enthalten:






  — | Bretzfeld |

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES

BADEN-WÜRTTEMBERG, Kreis Hohelohenkreis:

Folgende Gemarkungen sind vollständig enthalten:

—

Bretzfeld

| — | Adolzfurt |
| --- | --- |

—

Adolzfurt

| — | Scheppach |
| --- | --- |

—

Scheppach

| — | Rappach |
| --- | --- |

—

Rappach

Teilweise enthalten sind die Gemarkungen

| — | Bitzfeld |
| --- | --- |

—

Bitzfeld

| — | Verrenberg |
| --- | --- |

—

Verrenberg

| — | Windischenbach |
| --- | --- |

—

Windischenbach

| — | Pfedelbach |
| --- | --- |

—

Pfedelbach

| — | Geddelsbach |
| --- | --- |

—

Geddelsbach

| — | Unterheimbach |
| --- | --- |

—

Unterheimbach

| — | Obersulm |
| --- | --- |

—

Obersulm

| — | Waldbach |
| --- | --- |

—

Waldbach

| — | Dimbach |
| --- | --- |

—

Dimbach

| — | Schwappach |
| --- | --- |

—

Schwappach

| — | Beginnend im Nordosten an der Gemarkungsgrenze Bitzfeld Schnittpunkt A6 weiter an der Gemarkungsgrenze südlich bis zur L 1036 |
| --- | --- |

—

Beginnend im Nordosten an der Gemarkungsgrenze Bitzfeld Schnittpunkt A6 weiter an der Gemarkungsgrenze südlich bis zur L 1036

| — | Nach Osten entlang Feldweg am Gewann Unteress Gässle entlang zum Schnittpunkt der Eisenbahnlinie HN-Waldenberg und der K2336 |
| --- | --- |

—

Nach Osten entlang Feldweg am Gewann Unteress Gässle entlang zum Schnittpunkt der Eisenbahnlinie HN-Waldenberg und der K2336

| — | Auf der K2336 durch Verrenberg bis zur T-Kreuzung |
| --- | --- |

—

Auf der K2336 durch Verrenberg bis zur T-Kreuzung

| — | auf Höhe des Funkturms abbiegend auf einem Feldweg nach Süden Richtung Golberhöfe |
| --- | --- |

—

auf Höhe des Funkturms abbiegend auf einem Feldweg nach Süden Richtung Golberhöfe

| — | Bis Einmündung auf die Golbergstraße |
| --- | --- |

—

Bis Einmündung auf die Golbergstraße

| — | Auf der Golbergstraße in Windischenbach bis zur Einmündung auf die L1036 |
| --- | --- |

—

Auf der Golbergstraße in Windischenbach bis zur Einmündung auf die L1036

| — | Auf der L1036 nach Süden bis zum Ortsausgang Windischenbach bis zur Kreuzung Adolzfurter Straße |
| --- | --- |

—

Auf der L1036 nach Süden bis zum Ortsausgang Windischenbach bis zur Kreuzung Adolzfurter Straße

| — | Weiter auf Adolzfurter Straße nach Osten bis zur Einmündung Burghofstraße |
| --- | --- |

—

Weiter auf Adolzfurter Straße nach Osten bis zur Einmündung Burghofstraße

| — | Auf der Burghofstraße 350 m nach Süden |
| --- | --- |

—

Auf der Burghofstraße 350 m nach Süden

| — | An der Kreuzung auf einem Feldweg 250 m weiter Richtung Südosten |
| --- | --- |

—

An der Kreuzung auf einem Feldweg 250 m weiter Richtung Südosten

| — | Weiter auf dem Feldweg zwischen den Gewannen Wolfsbül und Holzbühl Richtung Süden |
| --- | --- |

—

Weiter auf dem Feldweg zwischen den Gewannen Wolfsbül und Holzbühl Richtung Süden

| — | Auf diesem Feldweg weiter durch das Waldgebiet Spörershölzle bis zum Feldweg In der Lohklinge |
| --- | --- |

—

Auf diesem Feldweg weiter durch das Waldgebiet Spörershölzle bis zum Feldweg In der Lohklinge

| — | Auf dem Feldweg In der Lohklinge bis zur K 2346 in Buchhorn |
| --- | --- |

—

Auf dem Feldweg In der Lohklinge bis zur K 2346 in Buchhorn

| — | Abbiegend auf die K2346 nach Südwesten durch Buchhorn |
| --- | --- |

—

Abbiegend auf die K2346 nach Südwesten durch Buchhorn

| — | Auf der K2346 bis zum Aussiedlerhof Fleisch am Höhenweg |
| --- | --- |

—

Auf der K2346 bis zum Aussiedlerhof Fleisch am Höhenweg

| — | Dort abbiegend auf einen Feldweg Richtung Westen 500 m zwischen den Gewannen Große Äcker und Hintere Halden |
| --- | --- |

—

Dort abbiegend auf einen Feldweg Richtung Westen 500 m zwischen den Gewannen Große Äcker und Hintere Halden

| — | Nach 500 m Abbiegend nach Süden |
| --- | --- |

—

Nach 500 m Abbiegend nach Süden

| — | An der Gemarkungsgrenze Pfedelbach und Geddelsbach nach Westen auf einem Feldweg nordwestlich vorbei an den Ausiedlerhöfen Hintere Halden |
| --- | --- |

—

An der Gemarkungsgrenze Pfedelbach und Geddelsbach nach Westen auf einem Feldweg nordwestlich vorbei an den Ausiedlerhöfen Hintere Halden

| — | Am Gebäude Geddelsbacher Helden 28 auf den Weg Richtung Westen bis zum Haus Geddelsbacher Helden 24 |
| --- | --- |

—

Am Gebäude Geddelsbacher Helden 28 auf den Weg Richtung Westen bis zum Haus Geddelsbacher Helden 24

| — | Am Haus Geddelsbacher Helden 24 abbiegend Richtung Süden auf einem Feldweg bis zur Einmündung auf die K 2345 |
| --- | --- |

—

Am Haus Geddelsbacher Helden 24 abbiegend Richtung Süden auf einem Feldweg bis zur Einmündung auf die K 2345

| — | Querung der K2345 |
| --- | --- |

—

Querung der K2345

| — | Weiter auf dem Feldweg Richtung Unterheimbach bis zur Einmündung auf die L 1090 in Unterheimbach |
| --- | --- |

—

Weiter auf dem Feldweg Richtung Unterheimbach bis zur Einmündung auf die L 1090 in Unterheimbach

| — | Auf der L1090 Richtung Südosten bis zur Schulstraße am Sportplatz |
| --- | --- |

—

Auf der L1090 Richtung Südosten bis zur Schulstraße am Sportplatz

| — | Nach der Sporthalle auf einer gedachten Linie 1,3 Km Richtung Westen bis zu einem Bach |
| --- | --- |

—

Nach der Sporthalle auf einer gedachten Linie 1,3 Km Richtung Westen bis zu einem Bach

| — | An dem Bach 80 m entlang Richtung Süden von dort 280 m auf einer gedachten Linie nach Südwest zum nächsten Waldweg |
| --- | --- |

—

An dem Bach 80 m entlang Richtung Süden von dort 280 m auf einer gedachten Linie nach Südwest zum nächsten Waldweg

| — | Auf dem Waldweg 130 m nach Nordwesten im Wald Sandrain |
| --- | --- |

—

Auf dem Waldweg 130 m nach Nordwesten im Wald Sandrain

| — | Zwischen dem Wald Sandrain und Salenwald 1 km Richtung Südosten |
| --- | --- |

—

Zwischen dem Wald Sandrain und Salenwald 1 km Richtung Südosten

| — | Durch die Otterklinge nach Südwest bis zum Bach in der Rauchklinge |
| --- | --- |

—

Durch die Otterklinge nach Südwest bis zum Bach in der Rauchklinge

| — | Entlang der der Gemarkungsgrenze Adolzfurt einschließend bis zur Gemeindegrenze Obersulm |
| --- | --- |

—

Entlang der der Gemarkungsgrenze Adolzfurt einschließend bis zur Gemeindegrenze Obersulm

| — | Entlang der Gemeindegrenze Bretzfeld/Obersulm nach Nordwest, Bretzfeld einschließend, bis zur Feldwegkreuzung Steigwald und Eulenklinge |
| --- | --- |

—

Entlang der Gemeindegrenze Bretzfeld/Obersulm nach Nordwest, Bretzfeld einschließend, bis zur Feldwegkreuzung Steigwald und Eulenklinge

| — | Von dort auf einem Feldweg Richtung Ortseingang Affaltrach |
| --- | --- |

—

Von dort auf einem Feldweg Richtung Ortseingang Affaltrach

| — | Von dort entlang eines Bachlaufs nach Norden zur L 1035, Affaltrach ausschließend |
| --- | --- |

—

Von dort entlang eines Bachlaufs nach Norden zur L 1035, Affaltrach ausschließend

| — | Querung der L 1035 |
| --- | --- |

—

Querung der L 1035

| — | Weiter entlang am Mittelbach bis zum Ortseingang Affaltrach, dort am Ortsrand entlang nach Norden zur K 2110, Affaltrach ausschließend |
| --- | --- |

—

Weiter entlang am Mittelbach bis zum Ortseingang Affaltrach, dort am Ortsrand entlang nach Norden zur K 2110, Affaltrach ausschließend

| — | Auf der K1035 Richtung Nordosten bis zur Gemeindegrenze Obersulm/Bretzfeld, Bretzfeld einschließend |
| --- | --- |

—

Auf der K1035 Richtung Nordosten bis zur Gemeindegrenze Obersulm/Bretzfeld, Bretzfeld einschließend

| — | Auf einer gedachten Linie 300 m in Nordwestlicher Richtung zum Waldrand Buchhau, Gewann Sperbelhau nördlich einschließend |
| --- | --- |

—

Auf einer gedachten Linie 300 m in Nordwestlicher Richtung zum Waldrand Buchhau, Gewann Sperbelhau nördlich einschließend

| — | Am Waldrand entlang Richtung Nordwesten bis zur Querung eines Wassergrabens |
| --- | --- |

—

Am Waldrand entlang Richtung Nordwesten bis zur Querung eines Wassergrabens

| — | Von hier auf einer gedachten Linie nach Norden, westlich der Ortschaft Waldbach, Waldbach einschließend bis zur K 2341 |
| --- | --- |

—

Von hier auf einer gedachten Linie nach Norden, westlich der Ortschaft Waldbach, Waldbach einschließend bis zur K 2341

| — | Querung der K 2341 |
| --- | --- |

—

Querung der K 2341

| — | Auf einer gedachten Linie Richtung Nord-Nordost bis zum Dimbach |
| --- | --- |

—

Auf einer gedachten Linie Richtung Nord-Nordost bis zum Dimbach

| — | Auf einem Feldweg 300 m nach Nordwest, von dort auf einem Feldweg nach Nordosten bis zur A6 |
| --- | --- |

—

Auf einem Feldweg 300 m nach Nordwest, von dort auf einem Feldweg nach Nordosten bis zur A6

| — | Querung der A6 |
| --- | --- |

—

Querung der A6

| — | Auf der Schwarzenbergstraße bis zur Ringstraße, Ostliche Teile von Schwappach einschließend |
| --- | --- |

—

Auf der Schwarzenbergstraße bis zur Ringstraße, Ostliche Teile von Schwappach einschließend

| — | Auf der Ringstraße nach Norden bis zur Kreuzung L1089 |
| --- | --- |

—

Auf der Ringstraße nach Norden bis zur Kreuzung L1089

| — | Weiter auf der Moosbachstraße Richtung Norden bis zum Kreisverkehr der L1036 |
| --- | --- |

—

Weiter auf der Moosbachstraße Richtung Norden bis zum Kreisverkehr der L1036

| — | Vom Kreisverkehr Richtung Osten auf L1036 bis zur A6 |
| --- | --- |

—

Vom Kreisverkehr Richtung Osten auf L1036 bis zur A6

| — | Auf der A6 Richtung Osten bis Startpunkt |
| --- | --- |

—

Auf der A6 Richtung Osten bis Startpunkt

28.2.2020

BADEN-WÜRTTEMBERG, Kreis Heilbronn:

Teilweise enthalten sind die Flur Eschenau:

| — | Von Landkreisgrenze Heilbronn Landkreis entlang Köberleweg Richtung Eschenau |
| --- | --- |

—

Von Landkreisgrenze Heilbronn Landkreis entlang Köberleweg Richtung Eschenau

| — | entlang des Michelbach bis zur Straße Eschenauer Berg |
| --- | --- |

—

entlang des Michelbach bis zur Straße Eschenauer Berg

| — | östlich der Bebauung zur K2110 |
| --- | --- |

—

östlich der Bebauung zur K2110

| — | entlang der K2110 bis zur Landkreisgrenze |
| --- | --- |

—

entlang der K2110 bis zur Landkreisgrenze

28.2.2020

Država članica: Madžarska

| Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Komárom-Esztergom megye: |
| Ács és Bábolna települések közigazgatási területeinek a 47.687049 és a 17.989846, a 47.690195 és a 17.995825, valamint a 47.686220 és a 17.987319 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 17.2.2020 |

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES

Komárom-Esztergom megye:

Ács és Bábolna települések közigazgatási területeinek a 47.687049 és a 17.989846, a 47.690195 és a 17.995825, valamint a 47.686220 és a 17.987319 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

17.2.2020

Država članica: Slovaška

| Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Čadca region: |
| Municipalities: Stará Bystrica, Radôstka | 18.2.2020 |

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES

Čadca region:

Municipalities: Stará Bystrica, Radôstka

18.2.2020

Država članica: Poljska

| Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- |
| W województwie wielkopolskim w powiecie wolsztyńskim: |
| 1. W gminie Wolsztyn miejscowości: Berzyna, Stary Widzim Piekiełko, Adamowo Piekiełko, Kębłowo Kolonia, część miejscowości Niałek Wielki położona na południe od drogi nr 32 | 20.2.2020 |
| W województwie warmińsko – mazurskim w powiecie iławskim |
| W gminie Zalewo: Rąbity, Międzychód, Zatyki, Surbajny, Koziny, Kupin, Rudnia | 20.2.2020 |
| W województwie warmińsko – mazurskim w powiecie ostródzkim |
| W gminie Grunwald miejscowości: Góry Lubiańskie, Zybułtowo, Lubian, Mielno, Stębark | 4.3.2020 |
| W województwie śląskim w powiecie raciborskim: |
| W gminie Kuźnia Raciborska, miejscowości: Ruda Kozielska, część miejscowości Rudy połozona na zachód od drogi nr 919 | 20.2.2020 |

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES

W województwie wielkopolskim w powiecie wolsztyńskim:

1. W gminie Wolsztyn miejscowości: Berzyna, Stary Widzim Piekiełko, Adamowo Piekiełko, Kębłowo Kolonia, część miejscowości Niałek Wielki położona na południe od drogi nr 32

20.2.2020

W województwie warmińsko – mazurskim w powiecie iławskim

W gminie Zalewo: Rąbity, Międzychód, Zatyki, Surbajny, Koziny, Kupin, Rudnia

20.2.2020

W województwie warmińsko – mazurskim w powiecie ostródzkim

W gminie Grunwald miejscowości: Góry Lubiańskie, Zybułtowo, Lubian, Mielno, Stębark

4.3.2020

W województwie śląskim w powiecie raciborskim:

W gminie Kuźnia Raciborska, miejscowości: Ruda Kozielska, część miejscowości Rudy połozona na zachód od drogi nr 919

20.2.2020

Država članica: Romunija

| Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Județul Maramureș |
| Oraș Seini
  Oraș Seini - localitatea Săbișa | 13.2.2020 |
| Județul Satu Mare |
| Comuna Pomi, localitatea Pomi | 13.2.2020 |

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES

Județul Maramureș

Oraș Seini

Oraș Seini - localitatea Săbișa

13.2.2020

Județul Satu Mare

Comuna Pomi, localitatea Pomi

13.2.2020

DEL B

Ogrožena območja v zadevnih državah članicah, kot so navedena v členih 1 in 3:

Država članica: Bolgarija

| Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Plovdiv region: |
| Rakovski municipality:






  — | Rakovski city |

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES

Plovdiv region:

Rakovski municipality:

—

Rakovski city

od 16.3.2020 do 24.3.2020

Brezovo municipality:

| — | Otets Kirilovo |
| --- | --- |

—

Otets Kirilovo

| — | Draganovo |
| --- | --- |

—

Draganovo

| — | Borets |
| --- | --- |

—

Borets

| — | Pudarsko |
| --- | --- |

—

Pudarsko

Rakovski municipality:

| — | Momino selo |
| --- | --- |

—

Momino selo

| — | Stryama |
| --- | --- |

—

Stryama

| — | Shishmantsi |
| --- | --- |

—

Shishmantsi

| — | Bolyarino |
| --- | --- |

—

Bolyarino

Kaloyanovo municipality:

| — | Glavatar |
| --- | --- |

—

Glavatar

Maritsa municipality:

| — | Yasno pole |
| --- | --- |

—

Yasno pole

| — | Manolsko Konare |
| --- | --- |

—

Manolsko Konare

| — | Trilistnik |
| --- | --- |

—

Trilistnik

24.3.2020

Država članica: Češka

| Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Pardubice region: |
| Bělešovice (750468), Blížňovice (618322), Bořice u Hrochova Týnce (608190), Čankovice (618331), Čeradice nad Loučnou (619655), Dolní Roveň (630080) - jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Holešovice u Chroustovic (641111), Horní Roveň (643971) - jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Chroustovice (654264), Lipec u Slepotic (750476), Moravany nad Loučnou (698482), Platěnice (698491), Slepotice (750492), Turov nad Loučnou (771732) | od 14.3.2020 do 23.3.2020 |
| Blansko u Hrochova Týnce (648281), Bor u Chroustovic (761761), Brčekoly (761770), Časy (653004), Černá za Bory (619965), Dašice (624799), Dolní Bezděkov (628697), Dolní Roveň (630080) - severní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Dolní Ředice (630136) - jižní část katastrálního území vymezená silnicí č. 36, Dvakačovice (777617), Holice v Čechách (641146) - jižní část katastrálního území vymezené vodním tokem Ředického potoka, Honbice (641723), Horní Roveň (643971) - severní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Horní Ředice (644013) - jižní část katastrálního území vymezená silnicí č. 36, Hostovice u Pardubic (645991), Hrochův Týnec (648299), Chrast (653799), Janovičky u Zámrsku (790931), Jaroslav (657522), Jenišovice u Chrudimi (658448), Kočí (667633), Komárov u Holic (668699), Kostěnice (670570), Lány u Dašic (679101), Lhota u Chroustovic (681164), Libanice (641731), Litětiny (685283), Lozice (687847), Mentour (693103), Městec (693278), Mnětice (619981), Moravanský (698474), Mravín (763322), Nabočany (700983), Opočno nad Loučnou (768995), Ostrov (715981), Ostřetín (716332), Poděčely (723622), Popovec u Řepníků (745227), Prachovice u Dašic (624802), Přestavlky u Chrudimi (735159), Radhošť (737640), Radim (737798), Rosice u Chrasti (741191), Řestoky (745324), Sedlec u Vraclavi (785148), Sedlíšťka (737658), Srbce u Luže (752878), Stíčany (648311), Stradouň (755800), Synčany (761788), Štěnec (763331), Topol (667641), Trojovice (768529), Trusnov (769002), Tuněchody (771465), Týnišťko (772437), Uhersko (772976), Úhřetice (773298), Úhřetická Lhota (773301), Vejvanovice (777625), Velké Koloděje (779041), Veská (780979), Vinary u Vysokého Mýta (782190), Vraclav (785164), Vysoká u Holic (716341), Zájezdec (790419), Zalažany (658464), Zminný (793388) | 23.3.2020 |

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES

Pardubice region:

Bělešovice (750468), Blížňovice (618322), Bořice u Hrochova Týnce (608190), Čankovice (618331), Čeradice nad Loučnou (619655), Dolní Roveň (630080) - jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Holešovice u Chroustovic (641111), Horní Roveň (643971) - jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Chroustovice (654264), Lipec u Slepotic (750476), Moravany nad Loučnou (698482), Platěnice (698491), Slepotice (750492), Turov nad Loučnou (771732)

od 14.3.2020 do 23.3.2020

Blansko u Hrochova Týnce (648281), Bor u Chroustovic (761761), Brčekoly (761770), Časy (653004), Černá za Bory (619965), Dašice (624799), Dolní Bezděkov (628697), Dolní Roveň (630080) - severní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Dolní Ředice (630136) - jižní část katastrálního území vymezená silnicí č. 36, Dvakačovice (777617), Holice v Čechách (641146) - jižní část katastrálního území vymezené vodním tokem Ředického potoka, Honbice (641723), Horní Roveň (643971) - severní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Horní Ředice (644013) - jižní část katastrálního území vymezená silnicí č. 36, Hostovice u Pardubic (645991), Hrochův Týnec (648299), Chrast (653799), Janovičky u Zámrsku (790931), Jaroslav (657522), Jenišovice u Chrudimi (658448), Kočí (667633), Komárov u Holic (668699), Kostěnice (670570), Lány u Dašic (679101), Lhota u Chroustovic (681164), Libanice (641731), Litětiny (685283), Lozice (687847), Mentour (693103), Městec (693278), Mnětice (619981), Moravanský (698474), Mravín (763322), Nabočany (700983), Opočno nad Loučnou (768995), Ostrov (715981), Ostřetín (716332), Poděčely (723622), Popovec u Řepníků (745227), Prachovice u Dašic (624802), Přestavlky u Chrudimi (735159), Radhošť (737640), Radim (737798), Rosice u Chrasti (741191), Řestoky (745324), Sedlec u Vraclavi (785148), Sedlíšťka (737658), Srbce u Luže (752878), Stíčany (648311), Stradouň (755800), Synčany (761788), Štěnec (763331), Topol (667641), Trojovice (768529), Trusnov (769002), Tuněchody (771465), Týnišťko (772437), Uhersko (772976), Úhřetice (773298), Úhřetická Lhota (773301), Vejvanovice (777625), Velké Koloděje (779041), Veská (780979), Vinary u Vysokého Mýta (782190), Vraclav (785164), Vysoká u Holic (716341), Zájezdec (790419), Zalažany (658464), Zminný (793388)

23.3.2020

Država članica: Nemčija

| Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- |
| BADEN-WÜRTTEMBERG, Kreis Hohelohenkreis: |
| Folgende Gemarkungen sind vollständig enthalten:






  — | Bretzfeld |

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES

BADEN-WÜRTTEMBERG, Kreis Hohelohenkreis:

Folgende Gemarkungen sind vollständig enthalten:

—

Bretzfeld

| — | Adolzfurt |
| --- | --- |

—

Adolzfurt

| — | Scheppach |
| --- | --- |

—

Scheppach

| — | Rappach |
| --- | --- |

—

Rappach

Teilweise enthalten sind die Gemarkungen

| — | Bitzfeld |
| --- | --- |

—

Bitzfeld

| — | Verrenberg |
| --- | --- |

—

Verrenberg

| — | Windischenbach |
| --- | --- |

—

Windischenbach

| — | Pfedelbach |
| --- | --- |

—

Pfedelbach

| — | Geddelsbach |
| --- | --- |

—

Geddelsbach

| — | Unterheimbach |
| --- | --- |

—

Unterheimbach

| — | Obersulm |
| --- | --- |

—

Obersulm

| — | Waldbach |
| --- | --- |

—

Waldbach

| — | Dimbach |
| --- | --- |

—

Dimbach

| — | Schwappach |
| --- | --- |

—

Schwappach

| — | Beginnend im Nordosten an der Gemarkungsgrenze Bitzfeld Schnittpunkt A6 weiter an der Gemarkungsgrenze südlich bis zur L 1036 |
| --- | --- |

—

Beginnend im Nordosten an der Gemarkungsgrenze Bitzfeld Schnittpunkt A6 weiter an der Gemarkungsgrenze südlich bis zur L 1036

| — | Nach Osten entlang Feldweg am Gewann Unteress Gässle entlang zum Schnittpunkt der Eisenbahnlinie HN-Waldenberg und der K2336 |
| --- | --- |

—

Nach Osten entlang Feldweg am Gewann Unteress Gässle entlang zum Schnittpunkt der Eisenbahnlinie HN-Waldenberg und der K2336

| — | Auf der K2336 durch Verrenberg bis zur T-Kreuzung |
| --- | --- |

—

Auf der K2336 durch Verrenberg bis zur T-Kreuzung

| — | auf Höhe des Funkturms abbiegend auf einem Feldweg nach Süden Richtung Golberhöfe |
| --- | --- |

—

auf Höhe des Funkturms abbiegend auf einem Feldweg nach Süden Richtung Golberhöfe

| — | Bis Einmündung auf die Golbergstraße |
| --- | --- |

—

Bis Einmündung auf die Golbergstraße

| — | Auf der Golbergstraße in Windischenbach bis zur Einmündung auf die L1036 |
| --- | --- |

—

Auf der Golbergstraße in Windischenbach bis zur Einmündung auf die L1036

| — | Auf der L1036 nach Süden bis zum Ortsausgang Windischenbach bis zur Kreuzung Adolzfurter Straße |
| --- | --- |

—

Auf der L1036 nach Süden bis zum Ortsausgang Windischenbach bis zur Kreuzung Adolzfurter Straße

| — | Weiter auf Adolzfurter Straße nach Osten bis zur Einmündung Burghofstraße |
| --- | --- |

—

Weiter auf Adolzfurter Straße nach Osten bis zur Einmündung Burghofstraße

| — | Auf der Burghofstraße 350 m nach Süden |
| --- | --- |

—

Auf der Burghofstraße 350 m nach Süden

| — | An der Kreuzung auf einem Feldweg 250 m weiter Richtung Südosten |
| --- | --- |

—

An der Kreuzung auf einem Feldweg 250 m weiter Richtung Südosten

| — | Weiter auf dem Feldweg zwischen den Gewannen Wolfsbül und Holzbühl Richtung Süden |
| --- | --- |

—

Weiter auf dem Feldweg zwischen den Gewannen Wolfsbül und Holzbühl Richtung Süden

| — | Auf diesem Feldweg weiter durch das Waldgebiet Spörershölzle bis zum Feldweg In der Lohklinge |
| --- | --- |

—

Auf diesem Feldweg weiter durch das Waldgebiet Spörershölzle bis zum Feldweg In der Lohklinge

| — | Auf dem Feldweg In der Lohklinge bis zur K 2346 in Buchhorn |
| --- | --- |

—

Auf dem Feldweg In der Lohklinge bis zur K 2346 in Buchhorn

| — | Abbiegend auf die K2346 nach Südwesten durch Buchhorn |
| --- | --- |

—

Abbiegend auf die K2346 nach Südwesten durch Buchhorn

| — | Auf der K2346 bis zum Aussiedlerhof Fleisch am Höhenweg |
| --- | --- |

—

Auf der K2346 bis zum Aussiedlerhof Fleisch am Höhenweg

| — | Dort abbiegend auf einen Feldweg Richtung Westen 500 m zwischen den Gewannen Große Äcker und Hintere Halden |
| --- | --- |

—

Dort abbiegend auf einen Feldweg Richtung Westen 500 m zwischen den Gewannen Große Äcker und Hintere Halden

| — | Nach 500 m Abbiegend nach Süden |
| --- | --- |

—

Nach 500 m Abbiegend nach Süden

| — | An der Gemarkungsgrenze Pfedelbach und Geddelsbach nach Westen auf einem Feldweg nordwestlich vorbei an den Ausiedlerhöfen Hintere Halden |
| --- | --- |

—

An der Gemarkungsgrenze Pfedelbach und Geddelsbach nach Westen auf einem Feldweg nordwestlich vorbei an den Ausiedlerhöfen Hintere Halden

| — | Am Gebäude Geddelsbacher Helden 28 auf den Weg Richtung Westen bis zum Haus Geddelsbacher Helden 24 |
| --- | --- |

—

Am Gebäude Geddelsbacher Helden 28 auf den Weg Richtung Westen bis zum Haus Geddelsbacher Helden 24

| — | Am Haus Geddelsbacher Helden 24 abbiegend Richtung Süden auf einem Feldweg bis zur Einmündung auf die K 2345 |
| --- | --- |

—

Am Haus Geddelsbacher Helden 24 abbiegend Richtung Süden auf einem Feldweg bis zur Einmündung auf die K 2345

| — | Querung der K2345 |
| --- | --- |

—

Querung der K2345

| — | Weiter auf dem Feldweg Richtung Unterheimbach bis zur Einmündung auf die L 1090 in Unterheimbach |
| --- | --- |

—

Weiter auf dem Feldweg Richtung Unterheimbach bis zur Einmündung auf die L 1090 in Unterheimbach

| — | Auf der L1090 Richtung Südosten bis zur Schulstraße am Sportplatz |
| --- | --- |

—

Auf der L1090 Richtung Südosten bis zur Schulstraße am Sportplatz

| — | Nach der Sporthalle auf einer gedachten Linie 1,3 Km Richtung Westen bis zu einem Bach |
| --- | --- |

—

Nach der Sporthalle auf einer gedachten Linie 1,3 Km Richtung Westen bis zu einem Bach

| — | An dem Bach 80 m entlang Richtung Süden von dort 280 m auf einer gedachten Linie nach Südwest zum nächsten Waldweg |
| --- | --- |

—

An dem Bach 80 m entlang Richtung Süden von dort 280 m auf einer gedachten Linie nach Südwest zum nächsten Waldweg

| — | Auf dem Waldweg 130 m nach Nordwesten im Wald Sandrain |
| --- | --- |

—

Auf dem Waldweg 130 m nach Nordwesten im Wald Sandrain

| — | Zwischen dem Wald Sandrain und Salenwald 1 km Richtung Südosten |
| --- | --- |

—

Zwischen dem Wald Sandrain und Salenwald 1 km Richtung Südosten

| — | Durch die Otterklinge nach Südwest bis zum Bach in der Rauchklinge |
| --- | --- |

—

Durch die Otterklinge nach Südwest bis zum Bach in der Rauchklinge

| — | Entlang der der Gemarkungsgrenze Adolzfurt einschließend bis zur Gemeindegrenze Obersulm |
| --- | --- |

—

Entlang der der Gemarkungsgrenze Adolzfurt einschließend bis zur Gemeindegrenze Obersulm

| — | Entlang der Gemeindegrenze Bretzfeld/Obersulm nach Nordwest, Bretzfeld einschließend, bis zur Feldwegkreuzung Steigwald und Eulenklinge |
| --- | --- |

—

Entlang der Gemeindegrenze Bretzfeld/Obersulm nach Nordwest, Bretzfeld einschließend, bis zur Feldwegkreuzung Steigwald und Eulenklinge

| — | Von dort auf einem Feldweg Richtung Ortseingang Affaltrach |
| --- | --- |

—

Von dort auf einem Feldweg Richtung Ortseingang Affaltrach

| — | Von dort entlang eines Bachlaufs nach Norden zur L 1035, Affaltrach ausschließend |
| --- | --- |

—

Von dort entlang eines Bachlaufs nach Norden zur L 1035, Affaltrach ausschließend

| — | Querung der L 1035 |
| --- | --- |

—

Querung der L 1035

| — | Weiter entlang am Mittelbach bis zum Ortseingang Affaltrach, dort am Ortsrand entlang nach Norden zur K 2110, Affaltrach ausschließend |
| --- | --- |

—

Weiter entlang am Mittelbach bis zum Ortseingang Affaltrach, dort am Ortsrand entlang nach Norden zur K 2110, Affaltrach ausschließend

| — | Auf der K1035 Richtung Nordosten bis zur Gemeindegrenze Obersulm/Bretzfeld, Bretzfeld einschließend |
| --- | --- |

—

Auf der K1035 Richtung Nordosten bis zur Gemeindegrenze Obersulm/Bretzfeld, Bretzfeld einschließend

| — | Auf einer gedachten Linie 300 m in Nordwestlicher Richtung zum Waldrand Buchhau, Gewann Sperbelhau nördlich einschließend |
| --- | --- |

—

Auf einer gedachten Linie 300 m in Nordwestlicher Richtung zum Waldrand Buchhau, Gewann Sperbelhau nördlich einschließend

| — | Am Waldrand entlang Richtung Nordwesten bis zur Querung eines Wassergrabens |
| --- | --- |

—

Am Waldrand entlang Richtung Nordwesten bis zur Querung eines Wassergrabens

| — | Von hier auf einer gedachten Linie nach Norden, westlich der Ortschaft Waldbach, Waldbach einschließend bis zur K 2341 |
| --- | --- |

—

Von hier auf einer gedachten Linie nach Norden, westlich der Ortschaft Waldbach, Waldbach einschließend bis zur K 2341

| — | Querung der K 2341 |
| --- | --- |

—

Querung der K 2341

| — | Auf einer gedachten Linie Richtung Nord-Nordost bis zum Dimbach |
| --- | --- |

—

Auf einer gedachten Linie Richtung Nord-Nordost bis zum Dimbach

| — | Auf einem Feldweg 300 m nach Nordwest, von dort auf einem Feldweg nach Nordosten bis zur A6 |
| --- | --- |

—

Auf einem Feldweg 300 m nach Nordwest, von dort auf einem Feldweg nach Nordosten bis zur A6

| — | Querung der A6 |
| --- | --- |

—

Querung der A6

| — | Auf der Schwarzenbergstraße bis zur Ringstraße, Ostliche Teile von Schwappach einschließend |
| --- | --- |

—

Auf der Schwarzenbergstraße bis zur Ringstraße, Ostliche Teile von Schwappach einschließend

| — | Auf der Ringstraße nach Norden bis zur Kreuzung L1089 |
| --- | --- |

—

Auf der Ringstraße nach Norden bis zur Kreuzung L1089

| — | Weiter auf der Moosbachstraße Richtung Norden bis zum Kreisverkehr der L1036 |
| --- | --- |

—

Weiter auf der Moosbachstraße Richtung Norden bis zum Kreisverkehr der L1036

| — | Vom Kreisverkehr Richtung Osten auf L1036 bis zur A6 |
| --- | --- |

—

Vom Kreisverkehr Richtung Osten auf L1036 bis zur A6

| — | Auf der A6 Richtung Osten bis Startpunkt |
| --- | --- |

—

Auf der A6 Richtung Osten bis Startpunkt

od 29.2.2020 do 8.3.2020

Folgende Gemarkungen sind vollständig enthalten:

| — | Westernbach (Gemeinde Zweiflingen) |
| --- | --- |

—

Westernbach (Gemeinde Zweiflingen)

| — | Baumerlenbach, Unterohrn, Verrenberg, Öhringen, Büttelbronn, Eckartsweiler, Cappel (Stadt Öhringen) |
| --- | --- |

—

Baumerlenbach, Unterohrn, Verrenberg, Öhringen, Büttelbronn, Eckartsweiler, Cappel (Stadt Öhringen)

| — | Pfedelbach, Windischenbach, Oberohrn, Harsberg (Gemeinde Pfedelbach) |
| --- | --- |

—

Pfedelbach, Windischenbach, Oberohrn, Harsberg (Gemeinde Pfedelbach)

| — | Siebeneich (Gemeinde Bretzfeld) |
| --- | --- |

—

Siebeneich (Gemeinde Bretzfeld)

Folgende Gemarkungen sind teilweise im Beobachtungsgebiet und im Sperrbezirk enthalten, die genaue Abgrenzung ist der Beschreibung des Sperrbezirks zu entnehmen:

| — | Bitzfeld, Geddelsbach, Unterheimbach, Waldbach, Dimbach, Schwabbach (Gemeinde Bretzfeld) |
| --- | --- |

—

Bitzfeld, Geddelsbach, Unterheimbach, Waldbach, Dimbach, Schwabbach (Gemeinde Bretzfeld)

| — | Verrenberg (Stadt Öhringen) |
| --- | --- |

—

Verrenberg (Stadt Öhringen)

| — | Windischenbach, Pfedelbach (Gemeinde Pfedelbach) |
| --- | --- |

—

Windischenbach, Pfedelbach (Gemeinde Pfedelbach)

Teilweise enthalten sind die Gemarkungen Möglingen und Ohrnberg (Gemeinde Öhringen):

| — | Beginnend ab der Gemarkungsgrenze Möglingen-Kochersteinsfeld-Ohrnberg |
| --- | --- |

—

Beginnend ab der Gemarkungsgrenze Möglingen-Kochersteinsfeld-Ohrnberg

| — | vorbei an den Gewannen Hummeläcker und Streich |
| --- | --- |

—

vorbei an den Gewannen Hummeläcker und Streich

| — | weitergedacht bis zum nördlichsten Punkt der Kleingartensiedlung (Gewann Streichberg) |
| --- | --- |

—

weitergedacht bis zum nördlichsten Punkt der Kleingartensiedlung (Gewann Streichberg)

| — | Linie weitergedacht bis zur L1045 |
| --- | --- |

—

Linie weitergedacht bis zur L1045

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Zweiflingen:

| — | über die Gewanne Schießäcker einmündend in den Feldweg am Waldrand unterhalb des Gewanns Weite Gruben dann in gleicher Richtung weiterführend bis zur Schießhofer Straße, die Schießhofer Straße Richtung Süden bis Pfahlbach |
| --- | --- |

—

über die Gewanne Schießäcker einmündend in den Feldweg am Waldrand unterhalb des Gewanns Weite Gruben dann in gleicher Richtung weiterführend bis zur Schießhofer Straße, die Schießhofer Straße Richtung Süden bis Pfahlbach

| — | dann entlang der K2330 bis zum Limes Blick Zweiflingen |
| --- | --- |

—

dann entlang der K2330 bis zum Limes Blick Zweiflingen

| — | nach Osten abbiegend entlang der Kärcher Straße am Golfplatz vorbei bis zum Kreisel L1050 |
| --- | --- |

—

nach Osten abbiegend entlang der Kärcher Straße am Golfplatz vorbei bis zum Kreisel L1050

| — | weiter nach Süden auf der L1050 bis zur Einmündung K2354 |
| --- | --- |

—

weiter nach Süden auf der L1050 bis zur Einmündung K2354

| — | weiter entlang der K2354, die A6 querend |
| --- | --- |

—

weiter entlang der K2354, die A6 querend

Teilweise enthalten sind die Gemarkungen Neuenstein und Obersöllbach:

| — | bis nach dem Gewann Wachtbaumäcker in Richtung Neuenstein, |
| --- | --- |

—

bis nach dem Gewann Wachtbaumäcker in Richtung Neuenstein,

| — | dann abbiegend in Richtung Südwesten, |
| --- | --- |

—

dann abbiegend in Richtung Südwesten,

| — | dann 2. Feldweg links abbiegend |
| --- | --- |

—

dann 2. Feldweg links abbiegend

| — | dann entlang des Wegs zwischen den Baugebieten Riedweg Teil 1 und Teil 2 nach Süden, die Bahnlinie queren, südlich vorbei am Wohngebiet Steigerbrünnle |
| --- | --- |

—

dann entlang des Wegs zwischen den Baugebieten Riedweg Teil 1 und Teil 2 nach Süden, die Bahnlinie queren, südlich vorbei am Wohngebiet Steigerbrünnle

| — | Linie weiter gedacht am Sportgelände vorbei bis zur Brücke über den Epbach (Bergstraße) |
| --- | --- |

—

Linie weiter gedacht am Sportgelände vorbei bis zur Brücke über den Epbach (Bergstraße)

| — | dann die L1051 und L1036 queren, dann auf die K2357 bis zur Gemarkungsgrenze Obersöllbach-Eschelbach |
| --- | --- |

—

dann die L1051 und L1036 queren, dann auf die K2357 bis zur Gemarkungsgrenze Obersöllbach-Eschelbach

| — | entlang des Gewanns Obere Halde die K2355 und das Gewann Bühl querend |
| --- | --- |

—

entlang des Gewanns Obere Halde die K2355 und das Gewann Bühl querend

| — | dann weiter Richtung Süden in Richtung Pfaffenberg |
| --- | --- |

—

dann weiter Richtung Süden in Richtung Pfaffenberg

| — | östlich vorbei am Pfaffenberg, die Gemeindegrenze nach Öhringen querend |
| --- | --- |

—

östlich vorbei am Pfaffenberg, die Gemeindegrenze nach Öhringen querend

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Michelbach:

| — | den Weg weiter bis Rohrklinge |
| --- | --- |

—

den Weg weiter bis Rohrklinge

| — | dann weiter Richtung Süden durch die Gewanne Brenntenholz und Erlen |
| --- | --- |

—

dann weiter Richtung Süden durch die Gewanne Brenntenholz und Erlen

| — | dann die K2387 kreuzen, weiter in Richtung Süden nach Mittelsteinbach durch das Gewann Koppenwiesenschlag, |
| --- | --- |

—

dann die K2387 kreuzen, weiter in Richtung Süden nach Mittelsteinbach durch das Gewann Koppenwiesenschlag,

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Untersteinbach:

| — | weiter in Richtung Süden durch die Gewanne Holderberg und Göttele |
| --- | --- |

—

weiter in Richtung Süden durch die Gewanne Holderberg und Göttele

| — | östlich an Mittelsteinbach vorbei auf den Herdenweg, dann bis zum Wasserhochbehälter vor Untersteinbach |
| --- | --- |

—

östlich an Mittelsteinbach vorbei auf den Herdenweg, dann bis zum Wasserhochbehälter vor Untersteinbach

| — | dann Weiter Richtung Süden an der Siedlungsgrenze bis zur Straße In der Heid |
| --- | --- |

—

dann Weiter Richtung Süden an der Siedlungsgrenze bis zur Straße In der Heid

| — | dann weiter entlang des Wegs in Richtung Süden bis zur Schuppacher Straße (K2360) |
| --- | --- |

—

dann weiter entlang des Wegs in Richtung Süden bis zur Schuppacher Straße (K2360)

| — | auf K2360 weiter bis Floßholz, dann entlang des Wegs parallel zum Lohklingenbach in Richtung Südwesten bis ca. 150 m vor der Kehre zur Kreisgrenze SHA |
| --- | --- |

—

auf K2360 weiter bis Floßholz, dann entlang des Wegs parallel zum Lohklingenbach in Richtung Südwesten bis ca. 150 m vor der Kehre zur Kreisgrenze SHA

8.3.2020

BADEN-WÜRTTEMBERG, Kreis Heilbronn:

Teilweise enthalten sind die Flur Eschenau:

| — | Von Landkreisgrenze Heilbronn Landkreis entlang Köberleweg Richtung Eschenau |
| --- | --- |

—

Von Landkreisgrenze Heilbronn Landkreis entlang Köberleweg Richtung Eschenau

| — | entlang des Michelbach bis zur Straße Eschenauer Berg |
| --- | --- |

—

entlang des Michelbach bis zur Straße Eschenauer Berg

| — | östlich der Bebauung zur K2110 |
| --- | --- |

—

östlich der Bebauung zur K2110

| — | entlang der K2110 bis zur Landkreisgrenze |
| --- | --- |

—

entlang der K2110 bis zur Landkreisgrenze

od 29.2.2020 do 8.3.2020

Folgende Gemeinden sind vollständig enthalten:

| — | Löwenstein |
| --- | --- |

—

Löwenstein

| — | Lehrensteinsfeld |
| --- | --- |

—

Lehrensteinsfeld

| — | Ellhofen |
| --- | --- |

—

Ellhofen

| — | Langenbrettach |
| --- | --- |

—

Langenbrettach

| — | Eberstadt |
| --- | --- |

—

Eberstadt

| — | Wüstenrot |
| --- | --- |

—

Wüstenrot

Folgende Gemarkungen sind vollständig enthalten:

| — | Grantschen (Gemeinde Weinsberg) |
| --- | --- |

—

Grantschen (Gemeinde Weinsberg)

| — | Wimmental (Gemeinde Weinsberg) |
| --- | --- |

—

Wimmental (Gemeinde Weinsberg)

| — | Cleversulzbach (Gemeinde Neuenstadt) |
| --- | --- |

—

Cleversulzbach (Gemeinde Neuenstadt)

Teilweise enthalten ist die Gemeinde Obersulm:

| — | ausgenommen: der im Sperrbezirk liegende Teil |
| --- | --- |

—

ausgenommen: der im Sperrbezirk liegende Teil

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Unterheinriet (Gemeinde Untergruppenbach):

| — | An der Gemeindegrenze zwischen Sandberg und Vorhof in westlicher Richtung bis zur Forststraße; |
| --- | --- |

—

An der Gemeindegrenze zwischen Sandberg und Vorhof in westlicher Richtung bis zur Forststraße;

| — | auf Feldweg nördlich von Vorhof Richtung Waldrand, entlang bis zur Schozach; |
| --- | --- |

—

auf Feldweg nördlich von Vorhof Richtung Waldrand, entlang bis zur Schozach;

| — | nördlich am Braunenwald entlang Zufluss zur Schozach; |
| --- | --- |

—

nördlich am Braunenwald entlang Zufluss zur Schozach;

| — | westlich entlang Waldrand bis zur Wegkreuzung unterhalb Hagelsberg; |
| --- | --- |

—

westlich entlang Waldrand bis zur Wegkreuzung unterhalb Hagelsberg;

| — | entlang Forstweg in nördlicher Richtung bis zur Gemeindegrenze Lehrensteinsfeld |
| --- | --- |

—

entlang Forstweg in nördlicher Richtung bis zur Gemeindegrenze Lehrensteinsfeld

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Weinsberg (Gemeidne Weinsberg):

| — | Gemeindegrenze zu Lehrensteinsfeld an der A81 entlang in nördlicher Richtung bis zur Gemeindegrenze Eberstadt |
| --- | --- |

—

Gemeindegrenze zu Lehrensteinsfeld an der A81 entlang in nördlicher Richtung bis zur Gemeindegrenze Eberstadt

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Neuenstadt (Gemeinde Neuenstadt):

| — | Gemeindegrenze Eberstadt Feld/Forstweg von Buchhorn Richtung Neuenstadt –Daistler; |
| --- | --- |

—

Gemeindegrenze Eberstadt Feld/Forstweg von Buchhorn Richtung Neuenstadt –Daistler;

| — | bei den Aussiedlerhöfen in westlicher Richtung bis zum Limbach; |
| --- | --- |

—

bei den Aussiedlerhöfen in westlicher Richtung bis zum Limbach;

| — | vom Limbach zur Cleversulzbacherstraße weiter zur K2007 bis zur Öhringerstraße über die A81 bis zur Kocher |
| --- | --- |

—

vom Limbach zur Cleversulzbacherstraße weiter zur K2007 bis zur Öhringerstraße über die A81 bis zur Kocher

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Gochsen (Gemeinde Hardthausen):

| — | von der A81 zur Kocher am Fluss entlang bis Buchsmühle; |
| --- | --- |

—

von der A81 zur Kocher am Fluss entlang bis Buchsmühle;

| — | Feldweg nördlich des Sportplatz Richtung Hintere Berge – Dörnet – Bühl – Lampoldshausenerstraße – Feldweg westlich zur K2014; |
| --- | --- |

—

Feldweg nördlich des Sportplatz Richtung Hintere Berge – Dörnet – Bühl – Lampoldshausenerstraße – Feldweg westlich zur K2014;

| — | südlich des Gänskirchhofs in westlicher Richtung zur Landkreisgrenze |
| --- | --- |

—

südlich des Gänskirchhofs in westlicher Richtung zur Landkreisgrenze

8.3.2020

BADEN WÜRTTEMBERG, Kreis Schwäbisch-Hall:

Folgende Gemarkungen sind vollständig enthalten:

Ammertsweiler (Gemeinde Mainhardt)

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Geißelhardt (Gemeinde Mainhardt):

| — | Von der Gemarkungsgrenze (Ammertsweiler/Geißelhardt) links entlang der L1050 bis zur Abzweigung Streithag |
| --- | --- |

—

Von der Gemarkungsgrenze (Ammertsweiler/Geißelhardt) links entlang der L1050 bis zur Abzweigung Streithag

| — | gesamter Ortsteil Streithag |
| --- | --- |

—

gesamter Ortsteil Streithag

| — | von Streithag Richtung Waldrand Lohklingen Wald, links entlang des Waldrandes bis zur Kreisgrenze Schwäbisch-Hall |
| --- | --- |

—

von Streithag Richtung Waldrand Lohklingen Wald, links entlang des Waldrandes bis zur Kreisgrenze Schwäbisch-Hall

8.3.2020

Država članica: Madžarska

| Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Komárom-Esztergom megye: |
| Bana, Bábolna, Csém, Kisigmánd, Komárom, Mocsa, Nagyigmánd és Tárkány települések közigazgatási területének a 47.687049 és a 17.989846, a 47.690195 és a 17.995825, valamint a 47.686220 és a 17.987319 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú köráltal határolt területen belül és a védőkörzeten kívül eső területei | 26.2.2020 |
| Ács és Bábolna települések közigazgatási területeinek a 47.687049 és a 17.989846, a 47.690195 és a 17.995825, valamint a 47.686220 és a 17.987319 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | od 18.2.2020 do 26.2.2020 |
| Győr-Moson-Sopron megye: |
| Bőny, Nagyszentjános és Rétalap települések közigazgatási területeinek a 47.687049 és a 17.989846 valamint 47.690195 és 17.995825 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei | 26.2.2020 |

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES

Komárom-Esztergom megye:

Bana, Bábolna, Csém, Kisigmánd, Komárom, Mocsa, Nagyigmánd és Tárkány települések közigazgatási területének a 47.687049 és a 17.989846, a 47.690195 és a 17.995825, valamint a 47.686220 és a 17.987319 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú köráltal határolt területen belül és a védőkörzeten kívül eső területei

26.2.2020

Ács és Bábolna települések közigazgatási területeinek a 47.687049 és a 17.989846, a 47.690195 és a 17.995825, valamint a 47.686220 és a 17.987319 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

od 18.2.2020 do 26.2.2020

Győr-Moson-Sopron megye:

Bőny, Nagyszentjános és Rétalap települések közigazgatási területeinek a 47.687049 és a 17.989846 valamint 47.690195 és 17.995825 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei

26.2.2020

Država članica: Slovaška

| Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Nitra region: |
| Municipalities in region Nitra:
  City Komárno part of Nová Stráž, part of municipality Žitná na Ostrove | 26.2.2020 |
| Čadca region: |
| Municipalities: Stará Bystrica, Radôstka, Vychylovka | od 19.2.2020 do 27.2.2020 |
| Municipalities: Klubina, Zborov nad Bystricou, Krásno nad Kysucou, Nová Bystrica, Dunajov | 27.2.2020 |
| Žilina region: |
| Municipality: Lutiše, Horná Tižiná | 27.2.2020 |
| Kysucké Nové Mesto region: |
| Municipality: Lodno, part of municipalities: Kysucký Lieskovec, Horný Vadičov | 27.2.2020 |

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES

Nitra region:

Municipalities in region Nitra:

City Komárno part of Nová Stráž, part of municipality Žitná na Ostrove

26.2.2020

Čadca region:

Municipalities: Stará Bystrica, Radôstka, Vychylovka

od 19.2.2020 do 27.2.2020

Municipalities: Klubina, Zborov nad Bystricou, Krásno nad Kysucou, Nová Bystrica, Dunajov

27.2.2020

Žilina region:

Municipality: Lutiše, Horná Tižiná

27.2.2020

Kysucké Nové Mesto region:

Municipality: Lodno, part of municipalities: Kysucký Lieskovec, Horný Vadičov

27.2.2020

Država članica: Poljska

| Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- |
| W województwie wielkopolskim, w powiecie ostrowskim: |
| 1. | W gminie Raszków miejscowości: Rąbczyn, Jelitów, Jaskółki, Radłów, południowa część miejscowości Przybysławice od numeru 144 do nr 35 |

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES

W województwie wielkopolskim, w powiecie ostrowskim:

1.

W gminie Raszków miejscowości: Rąbczyn, Jelitów, Jaskółki, Radłów, południowa część miejscowości Przybysławice od numeru 144 do nr 35

| 2. | W gminie Ostrów Wielkopolski miejscowości: Zacharzew, Lamki, Zalesie, Świeligów |
| --- | --- |

2.

W gminie Ostrów Wielkopolski miejscowości: Zacharzew, Lamki, Zalesie, Świeligów

| 3. | Cześć północno - zachodnia miasta Ostrów Wielkopolski od ulicy Miodowej nr 5, Radłowskiej 65 przez ulice Profesora Jachimka, Przymiejską, Krotoszyńską, Owsianą do ulicy Topolowej 62 |
| --- | --- |

3.

Cześć północno - zachodnia miasta Ostrów Wielkopolski od ulicy Miodowej nr 5, Radłowskiej 65 przez ulice Profesora Jachimka, Przymiejską, Krotoszyńską, Owsianą do ulicy Topolowej 62

od 14.2.2020 do 23.2.2020

W województwie wielkopolskim, w powiatach ostrowskim i krotoszyńskim:

W powiecie ostrowskim:

| 1. | W gminie Raszków miejscowości: Rąbczyn, Raszków, Pogrzybów, Głogowa, Skrzebowa, Moszczanka, Biniew, Bieganin, Szczurawice, Walentynów, Niemojewiec, Janków Zaleśny, Sulisław, pozostała cześć miejscowości Przybysławice poza obszarem zapowietrzonym, południowa część miejscowości Korytnica do ulicy Jarocińskiej 6; |
| --- | --- |

1.

W gminie Raszków miejscowości: Rąbczyn, Raszków, Pogrzybów, Głogowa, Skrzebowa, Moszczanka, Biniew, Bieganin, Szczurawice, Walentynów, Niemojewiec, Janków Zaleśny, Sulisław, pozostała cześć miejscowości Przybysławice poza obszarem zapowietrzonym, południowa część miejscowości Korytnica do ulicy Jarocińskiej 6;

| 2. | W gminie Ostrów Wielkopolski miejscowości: Łąkociny, Daniszyn, Gorzyce Wielkie, Radziwiłłów, Topola Mała, Słaborowice, Franklinów, Lewków, Szczury, Wysocko Wielkie, Cegły, Kołątajew, Karski, Stary Staw, Mazury- część wschodnia do numeru 8, Czekanów- zachodnia część od ulicy Kaliskiej 12, Kwiatków- zachodnia część od numeru 7A |
| --- | --- |

2.

W gminie Ostrów Wielkopolski miejscowości: Łąkociny, Daniszyn, Gorzyce Wielkie, Radziwiłłów, Topola Mała, Słaborowice, Franklinów, Lewków, Szczury, Wysocko Wielkie, Cegły, Kołątajew, Karski, Stary Staw, Mazury- część wschodnia do numeru 8, Czekanów- zachodnia część od ulicy Kaliskiej 12, Kwiatków- zachodnia część od numeru 7A

| 3. | Pozostała część miasta Ostrów Wielkopolski poza obszarem zapowietrzonym |
| --- | --- |

3.

Pozostała część miasta Ostrów Wielkopolski poza obszarem zapowietrzonym

| 4. | W gminie Przygodzice miejscowości: Topola Wielka, Topola Osiedle, Janków Przygodzki, Wysocko Małe |
| --- | --- |

4.

W gminie Przygodzice miejscowości: Topola Wielka, Topola Osiedle, Janków Przygodzki, Wysocko Małe

| 5. | W gminie Odolanów miejscowości: Nabyszyce, Wierzbno, Tarchały Wielkie, Tarchały Małe, Gorzyce Małe |
| --- | --- |

5.

W gminie Odolanów miejscowości: Nabyszyce, Wierzbno, Tarchały Wielkie, Tarchały Małe, Gorzyce Małe

W powiecie krotoszyńskim:

W gminie Krotoszyn miejscowości: Baszyny, Ugrzele, Janów, Orpiszew, Świnków

23.2.2020

W województwie wielkopolskim, w powiecie szamotulskim:

W gminie Ostroróg miejscowości: Zapust, Wielonek, Klemensowo, Rudki Huby, Ostroróg

od 16.2.2020 do 25.2.2020

W województwie wielkopolskim, w powiecie szamotulskim:

| 1. | W gminie Kaźmierz miejscowości: Sokolniki Wielkie, Sokolniki Małe, Wierzchaczewo; |
| --- | --- |

1.

W gminie Kaźmierz miejscowości: Sokolniki Wielkie, Sokolniki Małe, Wierzchaczewo;

| 2. | W gminie Ostroróg miejscowosci: Bobulczyn, Oporowo, Kluczewo, Kluczewo Huby, Szczepankowo, Karolewo, Rudki, Piaskowo, Forestowo, Bielejewo, Binino, Dobrojewo; |
| --- | --- |

2.

W gminie Ostroróg miejscowosci: Bobulczyn, Oporowo, Kluczewo, Kluczewo Huby, Szczepankowo, Karolewo, Rudki, Piaskowo, Forestowo, Bielejewo, Binino, Dobrojewo;

| 3. | W gminie Obrzycko miejscowości: Gaj Mały, Karolin, Pęckowo, Ordzin, Koźmin, Dobrogostowo, Lizbona; |
| --- | --- |

3.

W gminie Obrzycko miejscowości: Gaj Mały, Karolin, Pęckowo, Ordzin, Koźmin, Dobrogostowo, Lizbona;

| 4. | W gminie Pniewy miejscowości: Przystanki, Dębina, Buszewko, Buszewo, Dęborzyce, Mielno, Szymanowo, Zajączkowo, Psarski, Nojewo, Psarki, Nosalewo |
| --- | --- |

4.

W gminie Pniewy miejscowości: Przystanki, Dębina, Buszewko, Buszewo, Dęborzyce, Mielno, Szymanowo, Zajączkowo, Psarski, Nojewo, Psarki, Nosalewo

| 5. | W gminie Wronki miejscowości: Samołęż, Nowa Wieś, Huby Oporowo, Marianowo, Wierzchocin, Głuchowo |
| --- | --- |

5.

W gminie Wronki miejscowości: Samołęż, Nowa Wieś, Huby Oporowo, Marianowo, Wierzchocin, Głuchowo

W gminie Szamotuły miejscowości: Czyściec, Krzeszkowice, Kamionka, Otorowo, Lipnickie Huby, Lipnica, Brodziszewo, Emilianowo, Gałowo, Jastrowo, Ostrolesie, Koźle, Śmiłowo, Szamotuły

25.2.2020

W województwie wielkopolskim, w powiecie międzychodzkim

W gminie Chrzypsko Wielkie miejscowość Orle Wielkie

25.2.2020

W województwie wielkopolskim w powiecie wolsztyńskim:

W gminie Wolsztyn miejscowości: Berzyna, Stary Widzim Piekiełko, Adamowo Piekiełko, Kębłowo Kolonia, część miejscowości Niałek Wielki położona na południe od drogi nr 32

od 21.2.2020 do 29.2.2020

W województwie wielkopolskim w powiatach wolsztyńskim i grodziskim:

W powiecie wolsztyńskim:

| 1. | W gminie Wolsztyn miejscowości: Stary Widzim, Świętno, Stradyń, Obra, Wroniawy, Stara Dąbrowa, Adamowo, Gościeszyn, Błocko, Tłoki, Wolsztyn, Karpicko, Nowe Tłoki, Chorzemin, Powodowo, Nowa Obra, Nowa Dąbrowa, Krutla, Nowy Młyn, Zdrogowo, Świętno, część miejscowści Niałek Wielki położona na północ od drogi nr 32; |
| --- | --- |

1.

W gminie Wolsztyn miejscowości: Stary Widzim, Świętno, Stradyń, Obra, Wroniawy, Stara Dąbrowa, Adamowo, Gościeszyn, Błocko, Tłoki, Wolsztyn, Karpicko, Nowe Tłoki, Chorzemin, Powodowo, Nowa Obra, Nowa Dąbrowa, Krutla, Nowy Młyn, Zdrogowo, Świętno, część miejscowści Niałek Wielki położona na północ od drogi nr 32;

| 2 | W gminie Przemęt miejscowości: Solec, Solec Nowy, Mochy; |
| --- | --- |

2

W gminie Przemęt miejscowości: Solec, Solec Nowy, Mochy;

| 3 | W gminie Siedlec miejscowości: Jaromierz, Jażyniec, Kiełkowo, Żodyń, Siedlec, Kiełpiny Kolonia |
| --- | --- |

3

W gminie Siedlec miejscowości: Jaromierz, Jażyniec, Kiełkowo, Żodyń, Siedlec, Kiełpiny Kolonia

W powiecie grodziskim:

W gminie Rakoniewice miejscowości: Głodno, Cegielsko Adolfowo, Łąkie, część miejscowości Rostarzewo położona na zachód od ulic Topolowej i Ogrodowej

29.2.2020

W województwie lubuskim w powiecie zielonogórskim

W gminie Kargowa miejscowości: Obra Dolna, Nowy Jaromierz

29.2.2020

W województwie warmińsko – mazurskim w powiecie iławskim

W gminie Zalewo miejscowości: Rąbity, Międzychód, Zatyki, Surbajny, Koziny, Kupin, Rudnia

od 21.2.2020 do 29.2.2020

W województwie warmińsko – mazurskim w powiatach iławskim, ostródzkim:

Powiat iławski:

W gminie Zalewo miejscowości: Karpowo, Śliwa, Dajny, Barty, Pozorty, Girgajny, Mazanki, Janiki Wielkie, Janiki Małe, Jaśkowo, Wielowieś, Boreczno, Duba, Mozgowo, Huta Wielka, Skitławki, Urowo, Gubławki, Wieprz, Matyty, Polajny, Jerzwałd, Rucewo, Kiemiany, Dobrzyki, Witoszewo, Gajdy, Półwieś, Zalewo, Bajdy, Sadławki, Bądki, Bednarzówka, Brzeziniak, Jezierce, Bukowiec, Likszajny, Tarpno, Nowe Chmielówko

Powiat ostródzki:

| 1. | W gminie Małdyty miejsowości: Wielki Dwór, Jarnołtowo, Fiugajki, Drynki, Pleśno, Leszczynka Mała, Linki, Klonowy Dwór, Plękity, Smolno, Kanty, Bagnity, Wodziany, Surzyki Małe, Surzyki Wielkie; |
| --- | --- |

1.

W gminie Małdyty miejsowości: Wielki Dwór, Jarnołtowo, Fiugajki, Drynki, Pleśno, Leszczynka Mała, Linki, Klonowy Dwór, Plękity, Smolno, Kanty, Bagnity, Wodziany, Surzyki Małe, Surzyki Wielkie;

| 2. | W gminie Miłomłyn miejscowości: Skarpa, Ligi |
| --- | --- |

2.

W gminie Miłomłyn miejscowości: Skarpa, Ligi

29.2.2020

W województwie pomorskim w powiecie sztumskim:

W gminie Stary Dzierzgoń od granicy województwa pomorskiego wzdłuż drogi łączącej miejscowości Bajdy-Przezmark do miejscowości Przezmark, następnie po drugiej stronie drogi wojewódzkiej 519 wzdłuż jeziora Motława Wielka do miejscowości Danielówka, dalej drogą leśną do jeziora Witoszewskiego w województwie warmińsko-mazurskim.

29.2.2020

W województwie warmińsko – mazurskim w powiecie ostródzkim:

W gminie Grunwald miejscowości: Góry Lubiańskie, Zybułtowo, Lubian, Mielno, Stębark

od 5.3.2020 do 13.3.2020

W województwie warmińsko – mazurskim w powiatach: ostródzkim, działdowskim, nidzickim, olsztyńskim:

| 1. | w powiecie ostródzkim:






  — | w gminie Grunwald miejscowości: Dylewko, Dąbrowo, Frygnowo, Grabiczki, Gierzwałd, Grunwald, Kiersztanowo, Kitnowo, Korsztyn, Lipowa Góra, Lubianek, Łącko, Łodwigowo, Marcinkowo, Omin, Pacółtowo, Pacółtówko, Rzepki, Tymawa, Ulnowo, Wróble, Zapieka, |
| --- | --- | --- |

1.

w powiecie ostródzkim:

—

w gminie Grunwald miejscowości: Dylewko, Dąbrowo, Frygnowo, Grabiczki, Gierzwałd, Grunwald, Kiersztanowo, Kitnowo, Korsztyn, Lipowa Góra, Lubianek, Łącko, Łodwigowo, Marcinkowo, Omin, Pacółtowo, Pacółtówko, Rzepki, Tymawa, Ulnowo, Wróble, Zapieka,

| — | w gminie Dąbrówno miejscowości: Gardyny, Łogdowo, Osiekowo, Ostrowite, Samin, Saminek; |
| --- | --- |

—

w gminie Dąbrówno miejscowości: Gardyny, Łogdowo, Osiekowo, Ostrowite, Samin, Saminek;

| 2. | w powiecie działdowskim w gminie Działdowo miejscowość Jankowice; |
| --- | --- |

2.

w powiecie działdowskim w gminie Działdowo miejscowość Jankowice;

| 3. | w powiecie nidzickim w gminie Kozłowo miejscowości: Browina, Turowo, Turówko, Wronowo; |
| --- | --- |

3.

w powiecie nidzickim w gminie Kozłowo miejscowości: Browina, Turowo, Turówko, Wronowo;

| 4. | w powiecie olsztyńskim w gminie Olsztynek miejscowości: Czarci Jar, Dębowa Góra, Drwęck, Gąsiorowo Olsztyneckie, Gibała, Gierdałki, Jadamowo, Juńcza, Królikowo, Lichtajny, Lutek, Nowa Wieś Ostródzka, Pawłowo, Sitno, Waplewo, Warglewo |
| --- | --- |

4.

w powiecie olsztyńskim w gminie Olsztynek miejscowości: Czarci Jar, Dębowa Góra, Drwęck, Gąsiorowo Olsztyneckie, Gibała, Gierdałki, Jadamowo, Juńcza, Królikowo, Lichtajny, Lutek, Nowa Wieś Ostródzka, Pawłowo, Sitno, Waplewo, Warglewo

13.3.2020

W województwie śląskim w powiecie raciborskim:

W gminie Kuźnia Raciborska, miejscowości: Ruda Kozielska, część miejscowości Rudy położona na zachód od drogi nr 919

od 21.2.2020 do 29.2.2020

W województwie śląskim w powiatach raciborskim, rybnickim, gliwickim, w powiecie miejskim Rybnik:

W powiecie raciborskim:

| 1. | W gminie Kuźnia Raciborska miejscowości: Kuźnia Raciborska, Jankowice, Siedliska, część miejscowości Budziska położona na wschód od ulic Leśnej, Szkolnej, Głównej i Fabrycznej, część miejscowości Rudy położona na wschód od drogi nr 919; |
| --- | --- |

1.

W gminie Kuźnia Raciborska miejscowości: Kuźnia Raciborska, Jankowice, Siedliska, część miejscowości Budziska położona na wschód od ulic Leśnej, Szkolnej, Głównej i Fabrycznej, część miejscowości Rudy położona na wschód od drogi nr 919;

| 2. | W gminie Nędza, miejscowości: Szymocice, Górki Śląskie, część miejscowości Nędza połozona na wschód od linii kolejowej łączącej miejscowości Racibórz – Kędzierzyn Koźle; |
| --- | --- |

2.

W gminie Nędza, miejscowości: Szymocice, Górki Śląskie, część miejscowości Nędza połozona na wschód od linii kolejowej łączącej miejscowości Racibórz – Kędzierzyn Koźle;

W powiecie rybnickim:

| 1. | W gminie Lyski miejscowości: Bogunice, Zwonowice, Sumina, Lyski, część miejscowości Adamowice położona na północ od ulic: Jana III Sobieskiego, Rybnickiej i Rolnej, część miejscowości Nowa Wieś położona na północ od ulicy Rybnickiej do drogi nr 923; |
| --- | --- |

1.

W gminie Lyski miejscowości: Bogunice, Zwonowice, Sumina, Lyski, część miejscowości Adamowice położona na północ od ulic: Jana III Sobieskiego, Rybnickiej i Rolnej, część miejscowości Nowa Wieś położona na północ od ulicy Rybnickiej do drogi nr 923;

| 2. | W gminie Gaszowice: część miejscowości Gaszowice położona na północ od ulic: Łąkowej, Wiejskiej, Rybnickiej, część miejscowości Szczerbice położona na północ od ulic: Rybnickiej, Głównej, Dworcowej; |
| --- | --- |

2.

W gminie Gaszowice: część miejscowości Gaszowice położona na północ od ulic: Łąkowej, Wiejskiej, Rybnickiej, część miejscowości Szczerbice położona na północ od ulic: Rybnickiej, Głównej, Dworcowej;

| 3. | W gminie Jejkowice: część miejscowości Jejkowice położona na północ od ulic: Głównej oraz Dworcowej; |
| --- | --- |

3.

W gminie Jejkowice: część miejscowości Jejkowice położona na północ od ulic: Głównej oraz Dworcowej;

W powiecie miejskim Rybnik dzielnice: Stodoły, Grabownia, Chwałęcice, Ochojec, część dzielnicy Rybnicka Kuźnia położona na północ od ulicy Podmiejskiej, część dzielnicy Golejów położona na zachód od drogi nr 78 oraz na północ od ulicy Komisji Edukacji Narodowej;

W powiecie gliwickim:

| 1. | W gminie Sośnicowice miejscowości: Tworóg Mały, Kuźniczka, Trachy, Bargłówka, część miejscowości Sierakowice położona na zachód od ulicy Sierakowskiej na terenach leśnych oraz ulicy Długiej, część miejscowości Smolnica położona na zachód od ulicy Łęgowskiej, część miejscowości Sośnicowice położona na zachód od ulicy Raciborskiej; |
| --- | --- |

1.

W gminie Sośnicowice miejscowości: Tworóg Mały, Kuźniczka, Trachy, Bargłówka, część miejscowości Sierakowice położona na zachód od ulicy Sierakowskiej na terenach leśnych oraz ulicy Długiej, część miejscowości Smolnica położona na zachód od ulicy Łęgowskiej, część miejscowości Sośnicowice położona na zachód od ulicy Raciborskiej;

| 2. | W gminie Pilchowice miejscowości: Stanica, część miejscowości Leboszowice położona na zachód od ulic: Smolnickiej i Wiejskiej, część miejscowości Pilchowice na zachód od ulic: Leboszowskiej, Wielopole, Dworcowej oraz ulicy Dolna Wieś, część miejscowości Wilcza położona na północny-zachód od drogi nr 78; |
| --- | --- |

2.

W gminie Pilchowice miejscowości: Stanica, część miejscowości Leboszowice położona na zachód od ulic: Smolnickiej i Wiejskiej, część miejscowości Pilchowice na zachód od ulic: Leboszowskiej, Wielopole, Dworcowej oraz ulicy Dolna Wieś, część miejscowości Wilcza położona na północny-zachód od drogi nr 78;

29.2.2020

W województwie opolskim w powiecie kędzierzyńsko-kozielskim:

W gminie Bierawa miejscowości: Solarnia, Kotlarnia, Goszyce, Dziergowice

29.2.2020

Država članica: Romunija

| Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Județul Maramureș |
| Oraș Seini
  Oraș Seini - localitatea Săbișa | od 14.2.2020 do 22.2.2020 |
| Comuna Cicârlău - Localitatea Cicârlău
  Comuna Cicârlău - Localitatea Bârgău
  Comuna Cicârlău - Localitatea Handalu Ilbei
  Comuna Cicârlău - Localitatea Ilba
  Oraș Seini - Localitatea Viile Apei
  Comuna Ardusat - Localitatea Ardusat | 22.2.2020 |
| Județul Satu Mare |
| Comuna Pomi, localitatea Pomi | od 14.2.2020 do 22.2.2020 |
| Comuna Orașu Nou - Localitatea Orașu Nou Vii
  Comuna Orașu Nou - Localitatea Racșa Vii
  Comuna Pomi - Localitatea Aciua
  Comuna Pomi - Localitatea Bicău
  Comuna Pomi - Localitatea Borlești
  Comuna Apa - Localitatea Apa
  Comuna Apa - Localitatea Someșeni
  Comuna Crucișor - Localitatea Crucișor
  Comuna Crucișor - Localitatea Iegheriște
  Comuna Valea Vinului - Localitatea Valea Vinului
  Comuna Valea Vinului - Localitatea Roșiori
  Comuna Medieșu Aurit - Localitatea Medieș Râturi
  Comuna Medieșu Aurit - Localitatea Medieș Vii
  Comuna Orașu Nou - Racșa | 22.2.2020 |

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES

Județul Maramureș

Oraș Seini

Oraș Seini - localitatea Săbișa

od 14.2.2020 do 22.2.2020

Comuna Cicârlău - Localitatea Cicârlău

Comuna Cicârlău - Localitatea Bârgău

Comuna Cicârlău - Localitatea Handalu Ilbei

Comuna Cicârlău - Localitatea Ilba

Oraș Seini - Localitatea Viile Apei

Comuna Ardusat - Localitatea Ardusat

22.2.2020

Județul Satu Mare

Comuna Pomi, localitatea Pomi

od 14.2.2020 do 22.2.2020

Comuna Orașu Nou - Localitatea Orașu Nou Vii

Comuna Orașu Nou - Localitatea Racșa Vii

Comuna Pomi - Localitatea Aciua

Comuna Pomi - Localitatea Bicău

Comuna Pomi - Localitatea Borlești

Comuna Apa - Localitatea Apa

Comuna Apa - Localitatea Someșeni

Comuna Crucișor - Localitatea Crucișor

Comuna Crucișor - Localitatea Iegheriște

Comuna Valea Vinului - Localitatea Valea Vinului

Comuna Valea Vinului - Localitatea Roșiori

Comuna Medieșu Aurit - Localitatea Medieș Râturi

Comuna Medieșu Aurit - Localitatea Medieș Vii

Comuna Orașu Nou - Racșa

22.2.2020

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 21.2.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/26

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in datum začetka veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je dostopen na: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik št. 118 ZN – Enotni tehnični predpisi o gorljivosti materialov, ki se uporabljajo za opremo določenih kategorij motornih vozil, in/ali njihovi odbojnosti za goriva ali maziva [2020/241]

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dopolnila 1 sprememb 03 – datum začetka veljavnosti: 16. oktober 2018

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje. Verodostojna in pravno zavezujoča besedila so:

| — | ECE/TRANS/WP.29/2013/12 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2013/12

| — | ECE/TRANS/WP.29/2016/14 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2016/14

| — | ECE/TRANS/WP.29/2017/16 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2017/16

| — | ECE/TRANS/WP.29/2017/18 in |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2017/18 in

| — | ECE/TRANS/WP.29/2018/24 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2018/24

VSEBINA

PRAVILNIK

1.   Področje uporabe

2.   Opredelitev pojmov: splošno

3.   Vloga za podelitev homologacije

4.   Homologacija

5.   Del I: Homologacija tipa vozila glede na gorljivost sestavnih delov, ki se uporabljajo v notranjem prostoru, prostoru za motor in morebitnih ločenih ogrevalnih prostorih, glede na gorljivost električnih kablov in kabelskih plaščev ali kabelskih napeljav, ki se uporabljajo v vozilu, in/ali glede na odbojnost izolacijskih materialov, ki se uporabljajo v prostoru za motor in morebitnih ločenih ogrevalnih prostorih, za goriva ali maziva

6.   Del II: Homologacija sestavnega dela glede na njegovo gorljivost in/ali odbojnost za goriva ali maziva

7.   Sprememba tipa in razširitev homologacije

8.   Skladnost proizvodnje

9.   Kazni za neskladnost proizvodnje

10.   Dokončno prenehanje proizvodnje

11.   Nazivi in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, in homologacijskih organov

12.   Prehodne določbe

PRILOGE

1   Opisni list za vozilo

2   Opisni list za sestavni del

3   Sporočilo (o homologaciji tipa vozila)

4   Sporočilo (o homologaciji tipa sestavnega dela)

5   Namestitev homologacijskih oznak

6   Preskus za določanje vodoravne hitrosti gorenja materialov

7   Preskus za določanje taljivosti materialov

8   Preskus za določanje navpične hitrosti gorenja materialov

9   Preskus za določanje odbojnosti materialov za goriva ali maziva

10   Preskus za določanje odpornosti električnih kablov proti širjenju plamena

1.   PODROČJE UPORABE

1.1   Ta pravilnik se uporablja za gorljivost (vnetljivost, hitrost gorenja in taljivost) materialov, ki se uporabljajo v vozilih razredov II in III kategorije M3 (1), ter njihovo odbojnost za goriva ali maziva.

3

1

Homologacija se podeli glede na:

1.2   Del I – Homologacija tipa vozila glede na gorljivost sestavnih delov, ki se uporabljajo v notranjem prostoru, prostoru za motor in morebitnih ločenih ogrevalnih prostorih, in/ali njihovo odbojnost za goriva ali maziva, ter glede na gorljivost električnih kablov in kabelskih plaščev ali kabelskih napeljav, ki se uporabljajo za zaščito električnih kablov v vozilu.

1.3   Del II – Homologacija sestavnega dela, vgrajenega v notranjem prostoru, prostoru za motor ali morebitnih ločenih ogrevalnih prostorih, glede na njegovo gorljivost in/ali odbojnost za goriva ali maziva.

2.   OPREDELITEV POJMOV: SPLOŠNO

2.1   „Proizvajalec“ pomeni osebo ali organ, ki je homologacijskemu organu odgovoren za vse vidike homologacijskega postopka in za zagotavljanje skladnosti proizvodnje. Ta oseba ali organ nista nujno neposredno vključena v vse faze izdelave vozila ali sestavnega dela, ki je predmet homologacijskega postopka.

2.2   „Notranji prostor“ pomeni vsak prostor, namenjen potnikom, voznikom in/ali posadki, ki ga omejujejo proti notranjosti obrnjene površine

| (a) | stropa; |
| --- | --- |

(a)

stropa;

| (b) | poda; |
| --- | --- |

(b)

poda;

| (c) | prednje in zadnje stene ter stranskih sten; |
| --- | --- |

(c)

prednje in zadnje stene ter stranskih sten;

| (d) | vrat; |
| --- | --- |

(d)

vrat;

| (e) | zunanje zasteklitve. |
| --- | --- |

(e)

zunanje zasteklitve.

2.3   „Prostor za motor“ pomeni prostor, v katerem je vgrajen motor in v katerega se lahko vgradi grelnik, ki deluje na principu zgorevanja.

2.4   „Ločen ogrevalni prostor“ pomeni prostor za grelnik, ki deluje na principu zgorevanja, zunaj notranjega prostora in prostora za motor.

2.5   „Proizvodni materiali“ pomenijo proizvode v obliki razsutih materialov (npr. zvitki oblazinjenja) ali predoblikovanih sestavnih delov, ki se dobavijo proizvajalcu za vgradnjo v tip vozila, homologiran v skladu s tem pravilnikom, ali delavnici za uporabo pri vzdrževanju ali popravilu vozil.

2.6   „Sedež“ pomeni konstrukcijo, vključno z oblazinjenjem, ki je lahko sestavni del konstrukcije vozila, na kateri lahko sedi ena odrasla oseba. Ta izraz zajema posamezen sedež ali del sedežne klopi, namenjen za sedenje ene odrasle osebe.

2.7   „Skupina sedežev“ pomeni sedežno klop ali sedeže, ki so ločeno postavljeni drug ob drugem (tj. sprednja pritrdišča enega sedeža so v isti črti z zadnjimi pritrdišči ali pa so pred njimi in v isti črti s prednjimi pritrdišči drugega sedeža ali za njimi), na katerih lahko sedi ena ali več odraslih oseb.

2.8   „Sedežna klop“ pomeni konstrukcijo, vključno z oblazinjenjem, ki je namenjena za sedenje več kot ene odrasle osebe.

2.9   „Material, vgrajen v navpičnem položaju“ pomeni materiale, vgrajene v notranjem prostoru, prostoru za motor in morebitnih ločenih ogrevalnih prostorih vozila, tako da njegov naklon presega 15 odstotkov glede na vodoravno ravnino, ko ima vozilo maso, ki ustreza masi vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, ter stoji na gladki in vodoravni površini tal.

2.10   „Električni kabel“ pomeni enožilni ali večžilni kabel, po potrebi prevlečen, zaščiten ali nezaščiten, dve ali več žil, ki potekajo ena ob drugi in so povezane, zvite ali prepletene, vključno z žilami, ki tvorijo enoto, ki omogoča prenos električnih signalov od ene naprave do druge.

2.11   „Kabelski plašč“ pomeni kateri koli sestavni del, ki obdaja enožilne kable, da tvorijo večžilni kabel ali kabelski snop.

2.12   „Kabelska napeljava“ pomeni kateri koli sestavni del, ki zajema električne kable, da usmeri ali vodi kable (npr. cevi, kanali, vodi) ali pritrdi električne kable na vozilo.

3.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

3.1   Vlogo za homologacijo tipa vozila ali sestavnega dela v skladu s tem pravilnikom vloži proizvajalec.

3.2   Vlogi se priloži opisni list, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 ali Priloge 2.

3.3   Tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse, je treba predložiti:

3.3.1   za homologacijo vozila: vozilo, ki je predstavnik tipa v homologacijskem postopku;

3.3.2   za že homologirane sestavne dele: vlogi za homologacijo vozila se priloži seznam homologacijskih številk in oznak tipa zadevnih delov proizvajalca;

3.3.3   za sestavne dele brez homologacije:

3.3.3.1   vzorce sestavnih delov, ki bodo uporabljeni v vozilih in so predstavniki tipa, ki mu je treba podeliti homologacijo, pri čemer je njihovo število določeno v prilogah 6 do 9;

3.3.3.2   en vzorec, ki ga tehnična služba shrani za poznejšo primerjavo;

3.3.3.3   za enote, kot so sedeži, zavese, pregradne stene itd., vzorce iz odstavka 3.3.3.1 in še eno samostojno enoto, kot je navedeno zgoraj.

3.3.3.4   Vzorci morajo biti jasno in neizbrisno označeni z vložnikovim blagovnim imenom ali znamko in oznako tipa.

4.   HOMOLOGACIJA

4.1   Če tip, predložen v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz zadevnih delov tega pravilnika, se homologacija za navedeni tip podeli.

4.2   Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 03, kar ustreza spremembam 03) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke drugemu tipu vozila ali sestavnega dela iz tega pravilnika.

4.3   Obvestilo o podelitvi ali razširitvi homologacije v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na enem od obrazcev, ki so v skladu z ustreznim vzorcem iz Priloge 3 ali Priloge 4 k temu pravilniku.

4.4   Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, navedenem na homologacijskem obrazcu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

4.4.1   kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (2);

2

4.4.2   številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, „I“, ki označuje del I tega pravilnika, pomišljaj in homologacijska številka, na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1.

4.4.3   Če je vozilo v skladu s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 4.4.1 ni treba ponoviti; v takem primeru se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 navedejo pravilniki, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

4.4.4   Homologacijska oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna.

4.4.5   Homologacijska oznaka se namesti blizu napisne ploščice vozila, ki jo pritrdi proizvajalec, ali nanjo.

4.5   Proizvodnih materialov ni treba označevati posebej. Kljub temu je treba njihovo embalažo označiti z mednarodno homologacijsko oznako, sestavljeno iz:

4.5.1   kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo2;

2

4.5.2   številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, „II“, ki označuje del II tega pravilnika, pomišljaj in homologacijska številka, na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1;

4.5.3   v bližini kroga:

4.5.3.1   simbolov, ki pomenijo smer, v kateri je lahko vgrajen material:

| | za vodoravno smer (glej odstavek 6.2.1); |
| --- | --- |
| | za navpično smer (glej odstavka 6.2.3 in 6.2.4); |
| | za vodoravno in navpično smer (glej odstavke 6.2.1, 6.2.3 in 6.2.4); |

Image 1

za vodoravno smer (glej odstavek 6.2.1);

Image 2

za navpično smer (glej odstavka 6.2.3 in 6.2.4);

Image 3

za vodoravno in navpično smer (glej odstavke 6.2.1, 6.2.3 in 6.2.4);

4.5.3.2   simbola „V“, ki pomeni, da material izpolnjuje zahteve iz odstavka 6.2.2.

4.5.4   Homologacijska oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna.

4.6   Sestavni deli so lahko označeni s homologacijsko oznako iz odstavka 4.5.

4.6.1   Če so samostojni sestavni deli, kot so sedeži, pregradne stene, prtljažne police itd., označeni, mora njihova oznaka vsebovati simbol „CD“, ki pomeni, da je sestavni del homologiran kot samostojna enota.

4.7   V Prilogi 5 k temu pravilniku so prikazani primeri namestitev homologacijskih oznak.

5.   DEL I: HOMOLOGACIJA TIPA VOZILA GLEDE NA GORLJIVOST SESTAVNIH DELOV, KI SE UPORABLJAJO V NOTRANJEM PROSTORU, PROSTORU ZA MOTOR IN MOREBITNIH LOČENIH OGREVALNIH PROSTORIH, GLEDE NA GORLJIVOST ELEKTRIČNIH KABLOV IN KABELSKIH PLAŠČEV ALI KABELSKIH NAPELJAV, KI SE UPORABLJAJO V VOZILU, IN/ALI GLEDE NA ODBOJNOST IZOLACIJSKIH MATERIALOV, KI SE UPORABLJAJO V PROSTORU ZA MOTOR IN MOREBITNIH LOČENIH OGREVALNIH PROSTORIH, ZA GORIVA ALI MAZIVA

5.1   Opredelitev pojma

V delu I tega pravilnika:

5.1.1   „tip vozila“ pomeni vozila, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih, kot je proizvajalčeva oznaka tipa.

5.2   Specifikacije

5.2.1   Materiali v notranjem prostoru in ne več kot 13 mm zunaj notranjega prostora, materiali v prostoru za motor, materiali v morebitnih ločenih ogrevalnih prostorih in električni kabli, kabelski plašči ali kabelske napeljave, uporabljeni v vozilu v homologacijskem postopku, morajo ustrezati zahtevam iz dela II tega pravilnika.

5.2.2   Materiale in/ali opremo, uporabljene v notranjem prostoru, prostoru za motor, morebitnih ločenih ogrevalnih prostorih in/ali enotah, ki so bile homologirane kot sestavni deli, električne kable, kabelske plašče ali kabelske napeljave, uporabljene v vozilu, je treba vgraditi tako, da se čim bolj zmanjša nevarnost nastanka in širjenja plamena.

5.2.3   Takšni materiali in/ali oprema morajo biti vgrajeni v skladu z njihovim namenom in preskusi, s katerimi so bili preskušeni (glej odstavke 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5, 6.2.6 in 6.2.7), zlasti v zvezi z njihovo gorljivostjo in taljivostjo (v vodoravni/navpični smeri) in/ali njihovo odbojnostjo za goriva ali maziva.

5.2.4   Lepilo, ki se uporablja za pritrditev materiala za notranjo opremo na njegovo nosilno konstrukcijo, po možnosti ne sme povečati gorljivosti materiala.

6.   DEL II: HOMOLOGACIJA SESTAVNEGA DELA GLEDE NA NJEGOVO GORLJIVOST IN/ALI ODBOJNOST ZA GORIVA ALI MAZIVA

6.1   Opredelitev pojmov

V delu II tega pravilnika:

6.1.1   „tip sestavnega dela“ pomeni sestavne dele, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih, kot so:

6.1.1.1   proizvajalčeva oznaka tipa,

6.1.1.2   namen uporabe (oblazinjenje sedežev, obloga stropa, izolacija itd.),

6.1.1.3   osnovni materiali (npr. volna, plastika, guma, mešani materiali),

6.1.1.4   število plasti pri kompozitnih materialih in

6.1.1.5   druge značilnosti, če te znatno vplivajo na izpolnjevanje zahtev iz tega pravilnika;

6.1.2   „hitrost gorenja“ pomeni količnik poti gorenja, izmerjene v skladu s Prilogo 6 in/ali Prilogo 8 k temu pravilniku, in časa, ki ga je plamen potreboval, da je dosegel konec te poti. Izraža se v milimetrih na minuto;

6.1.3   „kompozitni material“ pomeni material, ki je sestavljen iz več plasti podobnih ali različnih materialov, ki so na površini tesno povezani s kitanjem, lepljenjem, oblaganjem, varjenjem itd. Če so posamezni materiali povezani nezvezno (npr. s šivanjem, visokofrekvenčnim varjenjem, kovičenjem), se ti materiali ne štejejo za kompozitne materiale;

6.1.4   „izpostavljena stran“ pomeni stran materiala, ki je po vgradnji v vozilo obrnjena proti prostoru za potnike, prostoru za motor in morebitnim ločenim ogrevalnim prostorom;

6.1.5   „oblazinjenje“ pomeni kombinacijo polnila in zunanje prevleke, ki skupaj tvorita oblazinjenje ogrodja sedeža;

6.1.6   „notranje obloge“ pomenijo materiale, ki (skupaj) tvorijo površinsko oblogo in podlogo stropa, sten ali poda;

6.1.7   „izolacijski materiali“ pomenijo materiale, ki se uporabljajo za zmanjšanje prenosa toplote s prevajanjem, sevanjem ali konvekcijo ter za zvočno izolacijo v prostoru za motor in morebitnih ločenih ogrevalnih prostorih;

6.1.8   „odbojnost za goriva ali maziva“ pomeni odbojnost materialov za goriva ali maziva, merjeno v skladu s Prilogo 9 tega pravilnika.

6.2   Specifikacije

6.2.1   S preskusom iz Priloge 6 k temu pravilniku je treba preskusiti naslednje materiale:

| (a) | materiale in kompozitne materiale, vgrajene v vodoravnem položaju v notranjem prostoru; |
| --- | --- |

(a)

materiale in kompozitne materiale, vgrajene v vodoravnem položaju v notranjem prostoru;

| (b) | izolacijske materiale, vgrajene v vodoravnem položaju v prostoru za motor in morebitnih ločenih ogrevalnih prostorih. |
| --- | --- |

(b)

izolacijske materiale, vgrajene v vodoravnem položaju v prostoru za motor in morebitnih ločenih ogrevalnih prostorih.

Rezultat preskusa se šteje za zadovoljiv, če ob upoštevanju najslabših rezultatov preskusa vodoravna hitrost gorenja ne presega 100 mm/min oziroma če plamen ugasne, preden doseže zadnjo točko meritve.

Za materiale, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavka 6.2.3, se šteje, da izpolnjujejo zahteve iz tega odstavka.

6.2.2   S preskusom iz Priloge 7 k temu pravilniku je treba preskusiti naslednje materiale:

| (a) | materiale in kompozitne materiale, vgrajene več kot 500 mm nad sedežno blazino in na stropu vozila; |
| --- | --- |

(a)

materiale in kompozitne materiale, vgrajene več kot 500 mm nad sedežno blazino in na stropu vozila;

| (b) | izolacijske materiale, vgrajene v prostoru za motor in morebitnih ločenih ogrevalnih prostorih. |
| --- | --- |

(b)

izolacijske materiale, vgrajene v prostoru za motor in morebitnih ločenih ogrevalnih prostorih.

Rezultat preskusa se šteje za zadovoljiv, če ob upoštevanju najslabših rezultatov preskusa ne nastane nobena kapljica, ki vžge vato.

6.2.3   S preskusom iz Priloge 8 k temu pravilniku je treba preskusiti naslednje materiale:

| (a) | materiale in kompozitne materiale, vgrajene v navpičnem položaju v notranjem prostoru; |
| --- | --- |

(a)

materiale in kompozitne materiale, vgrajene v navpičnem položaju v notranjem prostoru;

| (b) | izolacijske materiale, vgrajene v navpičnem položaju v prostoru za motor in morebitnih ločenih ogrevalnih prostorih. |
| --- | --- |

(b)

izolacijske materiale, vgrajene v navpičnem položaju v prostoru za motor in morebitnih ločenih ogrevalnih prostorih.

Rezultat preskusa se šteje za zadovoljiv, če ob upoštevanju najslabših rezultatov preskusa navpična hitrost gorenja ne presega 100 mm/min oziroma če plamen ugasne, preden pride do uničenja ene izmed prvih označevalnih niti.

6.2.4   Za materiale, ki pri preskušanju v skladu s standardom ISO 5658‐2 (3) dosežejo povprečno vrednost CFE (kritični toplotni tok ob ugasnitvi), ki je večja ali enaka 20 kW/m2, se šteje, da izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6.2.2 in 6.2.3, če ob upoštevanju najslabših rezultatov preskusa ne nastane nobena goreča kapljica.

3

2

6.2.5   Vse izolacijske materiale, vgrajene v prostoru za motor in morebitnih ločenih ogrevalnih prostorih je treba preskusiti s preskusom iz Priloge 9 k temu pravilniku.

Rezultat preskusa se šteje za zadovoljiv, če se ob upoštevanju najslabših rezultatov preskusa teža preskusnega vzorca ne poveča za več kot 1 gram.

Vdolbine, potrebne iz tehničnih razlogov, npr. za prehod cevi ali konstrukcijskih elementov skozi material, so dovoljene ob ustrezni zaščiti (npr. tesnilo, lepilni trak ...).

6.2.6   Vsak električni kabel v vozilu, daljši od 100 mm, je treba preskusiti s preskusom odpornosti proti širjenju plamena iz Priloge 10 k temu pravilniku. Namesto teh zahtev se lahko uporabi preskusni postopek, opisan v odstavku 5.22 standarda ISO 6722–1:2011. Poročila o preskusih in homologacije sestavnih delov v skladu z odstavkom 12 standarda ISO 6722:2006 ostanejo v veljavi.

Izpostavljenost preskusnemu plamenu se konča:

| (1) | za enožilne kable:






  (a) | ko postane vodnik viden, ali |
| --- | --- | --- |

(1)

za enožilne kable:

(a)

ko postane vodnik viden, ali

| (b) | po 15 s za kable s presekom vodnika največ 2,5 mm2 in |
| --- | --- |

(b)

po 15 s za kable s presekom vodnika največ 2,5 mm2 in

2

| (c) | po 30 s za kable s presekom vodnika več kot 2,5 mm2 |
| --- | --- |

(c)

po 30 s za kable s presekom vodnika več kot 2,5 mm2

2

ali

| (2) | za prevlečene, zaščitene ali nezaščitene enožilne ali večžilne kable, katerih skupni presek vodnikov znaša največ 15 mm2:






  (a) | ko postane vodnik viden ali po 30 sekundah za vse kable, odvisno od tega, kaj nastopi prej, |
| --- | --- | --- |

(2)

za prevlečene, zaščitene ali nezaščitene enožilne ali večžilne kable, katerih skupni presek vodnikov znaša največ 15 mm2:

2

(a)

ko postane vodnik viden ali po 30 sekundah za vse kable, odvisno od tega, kaj nastopi prej,

ali

| (3) | za prevlečene, zaščitene ali nezaščitene enožilne ali večžilne kable, katerih skupni presek vodnikov znaša več kot 15 mm2:






  (a) | v skladu z (1) ali (2), kakor je ustrezno. |
| --- | --- | --- |

(3)

za prevlečene, zaščitene ali nezaščitene enožilne ali večžilne kable, katerih skupni presek vodnikov znaša več kot 15 mm2:

2

(a)

v skladu z (1) ali (2), kakor je ustrezno.

Električni kabli v skladu z (2) se lahko preskusijo kot celota ali ločeno.

Električne kable v skladu s (3) je treba preskusiti ločeno.

Rezultat preskusa se šteje za zadovoljiv, če ob upoštevanju najslabšega rezultata preskusa morebitni plamen na gorečem izolacijskem materialu ugasne v 70 sekundah in najmanj 50 mm izolacijskega materiala na vrhnji površini preskusnega vzorca ostane nezgorelega.

6.2.7   Vsak kabelski plašč ali električno napeljavo, daljšo od 100 mm, je treba preskusiti s preskusom za določanje hitrosti gorenja materialov iz Priloge 8. Rezultat preskusa se šteje za zadovoljiv, če ob upoštevanju najslabših rezultatov preskusa navpična hitrost gorenja ne presega 100 mm/min oziroma če plamen ugasne, preden pride do uničenja ene izmed prvih označevalnih niti.

6.2.8   S preskusi iz prilog 6 do 8 ni treba preskusiti naslednjih materialov:

6.2.8.1   kovinskih ali steklenih delov;

6.2.8.2   dodatnih delov posameznih sedežev z maso nekovinskih materialov, manjšo od 200 g. Če je v skupni masi dodatnih delov več kot 400 g nekovinskega materiala na sedež, je treba vsak material preskusiti;

6.2.8.3   delov, katerih površina oziroma prostornina ne presega:

6.2.8.3.1   100 cm2 oziroma 40 cm3 pri delih, ki so povezani z enojnim sedežem;

2

3

6.2.8.3.2   300 cm2 oziroma 120 cm3 na sedežno vrsto in, kot največja vrednost, na tekoči meter v notranjosti notranjega prostora pri delih, ki so razporejeni v vozilu in niso povezani z enojnim sedežem;

2

3

6.2.8.4   delov, pri katerih ni mogoče vzeti vzorca v predpisanih merah, kot je določeno v odstavku 3.1 Priloge 6, odstavku 3 Priloge 7 in odstavku 3.1 Priloge 8.

7.   SPREMEMBA TIPA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

7.1   Vsaka sprememba tipa vozila ali sestavnega dela v skladu s tem pravilnikom se sporoči homologacijskemu organu, ki je podelil homologacijo za tip vozila ali sestavnega dela. Organ lahko potem:

7.1.1   meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da vozila ali sestavni deli v vsakem primeru še vedno izpolnjujejo zahteve, ali

7.1.2   od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva dodatno poročilo o preskusu.

7.2   Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb v skladu s postopkom iz odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

7.3   Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu sporočilu za takšno razširitev in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 3 ali 4 k temu pravilniku.

8.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Postopki preverjanja skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s postopki iz Dodatka 1 k Sporazumu (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) ob upoštevanju naslednjih zahtev:

8.1   Vozila/sestavni deli, homologirani v skladu s tem pravilnikom, morajo biti izdelani tako, da ustrezajo homologiranemu tipu in izpolnjujejo zahteve iz zadevnih delov tega pravilnika.

8.2   Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Ta preverjanja se običajno opravijo enkrat na dve leti.

9.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

9.1   Homologacija, ki je bila podeljena za tip vozila/sestavnega dela v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zgoraj navedene zahteve.

9.2   Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 3 ali Priloge 4 k temu pravilniku.

10.   DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip vozila, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 3 ali Priloge 4 k temu pravilniku.

11.   NAZIVI IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, IN HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo nazive in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in ki se jim pošljejo certifikati, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije v drugih državah.

12.   PREHODNE DOLOČBE

12.1   Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 01 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacije v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

12.2   Po 24 mesecih od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 01 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije le, če tip vozila ali sestavnega dela, ki je v postopku homologacije, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

12.3   Po 60 mesecih od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 01 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo prvo nacionalno ali regionalno registracijo (začetek uporabe) vozila, ki ne izpolnjuje zahtev iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 01.

12.4   Homologacije sestavnih delov v skladu s prejšnjimi spremembami tega pravilnika tudi po datumu začetka veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika ostanejo v veljavi, pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, pa jih še naprej priznavajo.

12.5   Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne smejo zavrniti razširitve homologacije v skladu s spremembami 00 tega pravilnika.

12.6   Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 02 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacije v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 02.

12.7   Po 48 mesecih od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 02 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije le, če tip sestavnega dela, ki je v postopku homologacije, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 02.

12.8   Po 60 mesecih od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 02 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije le, če tip vozila, ki je v postopku homologacije, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 02.

12.9   Po 96 mesecih od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 02 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo prvo nacionalno registracijo (začetek uporabe) vozila, ki ne izpolnjuje zahtev iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 02.

12.10   Homologacije sestavnih delov v skladu s prejšnjimi spremembami tega pravilnika tudi po datumu začetka veljavnosti sprememb 02 ostanejo v veljavi, pogodbenice, ki uporabljajo Pravilnik, pa jih še naprej priznavajo.

12.11   Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 03 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacije v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 03.

12.12   Od 1. septembra 2019 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije le, če tip vozila ali sestavnega dela, ki je v postopku homologacije, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 03.

12.13   Od 1. septembra 2021 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo prvo nacionalno registracijo (začetek uporabe) vozila, ki ne izpolnjuje zahtev iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen spremembami 03.

12.14   Homologacije sestavnih delov v skladu s prejšnjimi spremembami tega pravilnika tudi po datumu začetka veljavnosti sprememb 03 ostanejo v veljavi, pogodbenice, ki uporabljajo Pravilnik, pa jih še naprej priznavajo.

---

(1)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, odst. 2.

1

(2)  Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 – http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

2

(3)  ISO 5658‐2:2006 Odziv na požarne preskuse – širjenje plamena – 2. del: Bočno širjenje na izdelke v navpični konfiguraciji v gradbeništvu in prometu.

3

---

PRILOGA 1

OPISNI LIST ZA VOZILO

V skladu z odstavkom 3.2 tega pravilnika v zvezi s homologacijo vozila glede na gorljivost sestavnih delov, ki se uporabljajo v notranjem prostoru, prostoru za motor in morebitnih ločenih ogrevalnih prostorih, in/ali odbojnost izolacijskih materialov, ki se uporabljajo v prostoru za motor in morebitnih ločenih ogrevalnih prostorih, za goriva ali maziva.

1.   SPLOŠNO

1.1   Znamka (blagovno ime proizvajalca): ...

1.2   Tip in splošne trgovske oznake: ...

1.3   Podatki za identifikacijo tipa vozila, če je oznaka na vozilu: ...

1.4   Mesto navedene oznake: ...

1.5   Kategorija vozila (1): ...

1.6   Naziv in naslov proizvajalca: ...

1.7   Naslovi proizvodnih obratov: ...

2.   SPLOŠNI KONSTRUKCIJSKI PODATKI O VOZILU

2.1   Fotografije in/ali risbe reprezentativnega vozila:

3.   KAROSERIJA

Notranja oprema in/ali izolacijski materiali

3.1   Sedeži

3.1.1   Število: ...

3.2   Materiali, ki se uporabljajo za notranji prostor (za vsak material posebej)

3.2.1   Homologacijska številka sestavnega dela, če je na voljo: ...

3.2.2   Znamka: ...

3.2.3   Oznaka tipa: ...

3.2.4   Preskus v skladu z odstavki 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4 (2). ...

3.2.5   Za materiale, ki niso bili homologirani

3.2.5.1   Osnovni materiali/oznaka:. .. /. ...

3.2.5.2   Kompozitni/enojni (2) material, število plasti (2): ...

3.2.5.3   Vrsta obloge (2): ...

3.2.5.4   Največja/najmanjša debelina ...mm

3.3   Materiali, ki se uporabljajo za izolacijo v prostoru za motor in/ali ločenem ogrevalnem prostoru (za vsak material posebej)

3.3.1   Homologacijska številka sestavnega dela, če je na voljo: ...

3.3.2   Znamka: ...

3.3.3   Oznaka tipa: ...

3.3.4   Preskus v skladu z odstavki 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5 (2): ...

3.3.5   Za materiale, ki niso bili homologirani

3.3.5.1   Osnovni materiali/oznaka:. .. /. ...

3.3.5.2   Kompozitni/enojni (2) material, število plasti (2): ...

3.3.5.3   Vrsta obloge (2): ...

3.3.5.4   Največja/najmanjša debelina ...mm

3.4   Električni kabli (za vsak tip posebej)

3.4.1   Homologacijske številke sestavnih delov, če so na voljo: ...

3.4.2   Znamka: ...

3.4.3   Oznaka tipa: ...

3.4.4   Za materiale, ki niso bili homologirani

3.4.4.1   Osnovni materiali/oznaka:. .. /. ...

3.4.4.2   Kompozitni/enojni (2) material, število plasti (2): ...

3.4.4.3   Vrsta obloge (2): ...

3.4.4.4   Največja/najmanjša debelina ...mm

---

(1)  Kot je opredeljeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.6/odst. 2).

(2)  Neustrezno črtati.

---

PRILOGA 2

OPISNI LIST ZA SESTAVNI DEL

V skladu z odstavkom 3.2 Pravilnika v zvezi s homologacijo sestavnega dela, ki se uporablja v notranjem prostoru, prostoru za motor in morebitnih ločenih ogrevalnih prostorih, glede na njegovo gorljivost in/ali odbojnost izolacijskih materialov, ki se uporabljajo v prostoru za motor in morebitnih ločenih ogrevalnih prostorih, za goriva ali maziva.

1.   SPLOŠNO

1.1   Znamka (blagovno ime proizvajalca): ...

1.2   Tip in splošne trgovske oznake: ...

1.3   Naziv in naslov proizvajalca: ...

1.4   Za sestavne dele in samostojne tehnične enote mesto in način namestitve homologacijske oznake: ...

1.5   Naslovi proizvodnih obratov: ...

2.   MATERIALI ZA NOTRANJO OPREMO

2.1   Materiali, namenjeni vgradnji v vodoravnem/navpičnem/vodoravnem in navpičnem položaju (1)

Material, namenjen vgradnji več kot 500 mm nad sedežno blazino in/ali na stropu vozila: da/ni relevantno (1)

2.2   Osnovni materiali/oznaka:. .. /. ...

2.3   Kompozitni/enojni (1) material, število plasti (1): ...

2.4   Vrsta obloge (1): ...

2.5   Največja/najmanjša debelina ...mm

2.6   Homologacijska številka, če je na voljo: ...

3.   IZOLACIJSKI MATERIALI

3.1   Materiali, namenjeni vgradnji v vodoravnem/navpičnem/vodoravnem in navpičnem položaju (1)

3.2   Osnovni materiali/oznaka:. .. /. ...

3.3   Kompozitni/enojni (1) material, število plasti (1): ...

3.4   Vrsta obloge (1): ...

3.5   Največja/najmanjša debelina ...mm

3.6   Homologacijska številka, če je na voljo: ...

4.   ELEKTRIČNI KABLI

4.1   Uporabljeni materiali: ...

4.2   Osnovni materiali/oznaka:. .. /. ...

4.3   Kompozitni/enojni (1) material, število plasti (1): ...

4.4   Vrsta obloge (1): ...

4.5   Največja/najmanjša debelina ...mm

4.6   Homologacijska številka, če je na voljo: ...

---

(1)  Neustrezno črtati.

---

PRILOGA 3

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Izdal: | naziv homologacijskega organa: |
| --- | --- | --- |
| | ... |
| | ... |
| | ... |

Image 4

Izdal:

naziv homologacijskega organa:

...

...

...

| o (2): | podeljeni homologaciji |
| --- | --- |
| | razširjeni homologaciji |
| | zavrnjeni homologaciji |
| | preklicani homologaciji |
| | dokončnem prenehanju proizvodnje |

o (2):

podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

zavrnjeni homologaciji

preklicani homologaciji

dokončnem prenehanju proizvodnje

tipa vozila v skladu s Pravilnikom ZN št. 118

| Št. homologacije:... | Št. razširitve:... |
| --- | --- |
| Razlog za razširitev:... | |

Št. homologacije:...

Št. razširitve:...

Razlog za razširitev:...

ODDELEK I

SPLOŠNO

1.1   Znamka (blagovno ime proizvajalca): ...

1.2   Tip:...

1.3   Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na vozilu/sestavnem delu/samostojni tehnični enoti (2), (1): ...

1.3.1   Mesto navedene oznake: ...

1.4   Kategorija vozila (2): ...

1.5   Naziv in naslov proizvajalca: ...

1.6   Mesto homologacijske oznake: ...

1.7   Naslovi proizvodnih obratov: ...

ODDELEK II

1.   Dodatne informacije (po potrebi)

2.   Tehnična služba, pristojna za izvajanje preskusov: ...

3.   Datum poročila o preskusu: ...

4.   Številka poročila o preskusu: ...

5.   Morebitne pripombe: ...

6.   Kraj: ...

7.   Datum: ...

8.   Podpis: ...

9.   Priložen je seznam opisne dokumentacije, ki se hrani pri homologacijskem organu in se lahko pridobi na zahtevo.

---

(1)  Številčna oznaka države, ki je podelila/razširila/zavrnila ali preklicala homologacijo.

(2)  Neustrezno črtati (v nekaterih primerih ni treba ničesar črtati, če se uporablja več kot en vnos).

(1)  Če podatki za identifikacijo tipa vsebujejo znake, ki niso bistveni za opis vozila, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot, vsebovanih v tem opisnem listu, je treba te znake v dokumentaciji nadomestiti s simbolom “?“ (npr. ABC??123??).

(2)  Kot je opredeljeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.6/odst. 2).

---

PRILOGA 4

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Izdal: | naziv homologacijskega organa: |
| --- | --- | --- |
| | ... |
| | ... |
| | ... |

Image 5

Izdal:

naziv homologacijskega organa:

...

...

...

| o (2): | podeljeni homologaciji |
| --- | --- |
| | razširjeni homologaciji |
| | zavrnjeni homologaciji |
| | preklicani homologaciji |
| | dokončnem prenehanju proizvodnje |

o (2):

podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

zavrnjeni homologaciji

preklicani homologaciji

dokončnem prenehanju proizvodnje

tipa sestavnega dela v skladu s Pravilnikom ZN št. 118

| Št. homologacije: ... | Št. razširitve: ... |
| --- | --- |
| Razlog za razširitev: ... | |

Št. homologacije: ...

Št. razširitve: ...

Razlog za razširitev: ...

ODDELEK I

SPLOŠNO

1.1   Znamka (blagovno ime proizvajalca): ...

1.2   Tip: ...

1.3   Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na enoti (3): ...

1.3.1   Mesto navedene oznake: ...

1.4   Naziv in naslov proizvajalca: ...

1.5   Mesto homologacijske oznake: ...

1.6   Naslovi proizvodnih obratov: ...

ODDELEK II

1.   Dodatne informacije (po potrebi): glej Dodatek 1

2.   Tehnična služba, pristojna za izvajanje preskusov: ...

3.   Datum poročila o preskusu: ...

4.   Številka poročila o preskusu: ...

5.   Morebitne pripombe: ...

6.   Kraj: ...

7.   Datum: ...

8.   Podpis: ...

9.   Priložen je seznam opisne dokumentacije, ki se hrani pri homologacijskem organu in se lahko pridobi na zahtevo.

---

(1)  Številčna oznaka države, ki je podelila/razširila/zavrnila ali preklicala homologacijo.

(2)  Neustrezno črtati (v nekaterih primerih ni treba ničesar črtati, če se uporablja več kot en vnos).

(3)  Če podatki za identifikacijo tipa vsebujejo znake, ki niso bistveni za opis vozila, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot, vsebovanih v tem opisnem listu, je treba te znake v dokumentaciji nadomestiti s simbolom “?“ (npr. ABC??123??).

---

DODATEK 1

DODATEK K SPOROČILU O HOMOLOGACIJI ŠT. ... GLEDE HOMOLOGACIJE TIPA SESTAVNEGA DELA V SKLADU S PRAVILNIKOM ZN ŠT. 118

1.   Dodatne informacije

1.1   Materiali za notranjo opremo

1.1.1   Smer, v kateri je lahko vgrajen sestavni del: vodoravna/navpična/vodoravna in navpična smer (1).

1.1.2   Izpolnjuje zahteve iz odstavka 6.2.2: da/ni relevantno (1)

1.1.3   Preverjena je bila skladnost za sestavne dele, homologirane kot samostojne enote: da/ne (1)

1.1.4   Morebitne omejitve uporabe in zahteve glede vgradnje: ...

1.2   Izolacijski materiali

1.2.1   Smer, v kateri je lahko vgrajen sestavni del: vodoravna/navpična/vodoravna in navpična smer (1).

1.2.2   Preverjena je bila skladnost za sestavne dele, homologirane kot samostojne enote: da/ne (1)

1.2.3   Morebitne omejitve uporabe in zahteve glede vgradnje: ...

1.3   Električni kabli

1.3.1   Morebitne omejitve uporabe in zahteve glede vgradnje: ...

2.   Pripombe: ...

---

(1)  Neustrezno črtati

---

PRILOGA 5

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

Primer 1

(glej del I tega pravilnika)

Image 6

a = najmanj 8 mm

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu z delom I Pravilnika ZN št. 118 pod homologacijsko številko 031234. Prvi dve števki (03) homologacijske številke pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami sprememb 03 Pravilnika ZN št. 118.

Primer 2

(glej del II tega pravilnika)

Image 7

a = najmanj 8 mm

Image 8

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na sestavni del, pomeni, da je bil zadevni tip homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu z delom II Pravilnika ZN št. 118 pod homologacijsko številko 031234. Prvi dve števki (03) homologacijske številke pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami sprememb 03 Pravilnika ZN št. 118.

| | Ta dodatni simbol pomeni smer, v kateri je lahko vgrajen sestavni del. |
| --- | --- |
| | Ta dodatni simbol pomeni, da sestavni del izpolnjuje zahteve iz odstavka 6.2.2. |
| | Ta dodatni simbol pomeni, da je bila homologacija podeljena za samostojno enoto, npr. sedeže, pregradne stene itd. |

Image 9

Ta dodatni simbol pomeni smer, v kateri je lahko vgrajen sestavni del.

Image 10

Ta dodatni simbol pomeni, da sestavni del izpolnjuje zahteve iz odstavka 6.2.2.

Image 11

Ta dodatni simbol pomeni, da je bila homologacija podeljena za samostojno enoto, npr. sedeže, pregradne stene itd.

Dodatni simboli se uporabljajo le po potrebi.

---

PRILOGA 6

PRESKUS ZA DOLOČANJE VODORAVNE HITROSTI GORENJA MATERIALOV

1.   VZORČENJE IN NAČELO

| 1.1 | Preskusiti je treba pet vzorcev izotropnega materiala oziroma deset vzorcev neizotropnega materiala (pet za vsako smer). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Vzorce je treba vzeti iz materiala, ki se preskuša. Pri materialih, ki imajo različno hitrost gorenja v različnih smereh, je treba preskušati vsako smer. Vzorci se vzamejo in postavijo v preskuševalno napravo tako, da se izmeri največja hitrost gorenja. Če je material pripravljen v določenih širinah, je treba po vsej širini odrezati najmanj 500 mm dolg kos. Iz tega kosa se odvzamejo vzorci na oddaljenosti najmanj 100 mm od roba materiala in na enakih medsebojnih razdaljah. Na enak način je treba vzorčiti končne izdelke, če to omogoča njihova oblika. Če je izdelek debelejši od 13 mm, ga je treba na strani, ki ni obrnjena proti posameznemu prostoru (notranji prostor, prostor za motor ali ločen ogrevalni prostor), z mehanskim postopkom stanjšati na 13 mm. Če to ni mogoče, je treba preskus v soglasju s tehnično službo opraviti na materialu v prvotni širini in to navesti v poročilu o preskusu.
  Kompozitni materiali (glej odstavek 6.1.3) se preskušajo kot homogeni materiali. Pri materialih, sestavljenih iz več plasti različnih materialov, ki niso kompozitni materiali, se preskusi vsaka plast materiala posebej do globine 13 mm od površine, ki je obrnjena proti posameznemu prostoru. |
| --- | --- |

1.2

Kompozitni materiali (glej odstavek 6.1.3) se preskušajo kot homogeni materiali. Pri materialih, sestavljenih iz več plasti različnih materialov, ki niso kompozitni materiali, se preskusi vsaka plast materiala posebej do globine 13 mm od površine, ki je obrnjena proti posameznemu prostoru.

| 1.3 | Vzorec se postavi vodoravno v nosilec s presekom v obliki črke U in se v zgorevalni komori za 15 sekund izpostavi plamenu s točno določeno močjo, ki deluje na prosti konec vzorca. S preskusom se določi, ali in kdaj plamen ugasne oziroma koliko časa potrebuje, da doseže konec izmerjene poti. |
| --- | --- |

1.3

2.   PRESKUŠEVALNA NAPRAVA

| 2.1 | Zgorevalna komora (slika 1), po možnosti iz nerjavnega jekla, z merami, kot so navedene na sliki 2. Na sprednji strani komore je okno za opazovanje, odporno proti ognju, ki lahko pokriva celo sprednjo stran in je lahko izdelano kot dostopna odprtina. |
| --- | --- |

2.1

Na dnu komore so odprtine za zrak, na obodu zgornjega dela pa reža za zrak. Zgorevalna komora je postavljena na štirih nogah, visokih 10 mm.

Komora ima lahko na enem koncu odprtino za vstavljanje nosilca z vzorcem, na nasprotni strani pa je odprtina za priključek plina. Kaplje raztopljenega materiala se lovijo v posodo (slika 3) na dnu komore med odprtinami za zrak, ne da bi jih pokrivala.

Slika 1

Primer zgorevalne komore z nosilcem vzorca in lovilno posodo

Image 12

Slika 2

Primer zgorevalne komore

(mere v milimetrih)

Image 13

Slika 3

Značilna lovilna posoda

(mere v milimetrih)

Image 14

| 2.2 | Nosilec vzorca, ki ga sestavljata kovinski plošči ali okvirja s presekom v obliki črke U iz korozijsko odpornega materiala. Mere so navedene na sliki 4.
  Spodnja plošča je opremljena s čepi, zgornja pa z ustreznimi odprtinami, ki omogočajo trdno vpetje vzorca. Čepi se uporabijo tudi kot merilne točke na začetku in na koncu poti gorenja.
  Uporabi se nosilec iz toplotno odpornih žic s premerom 0,25 mm, ki so napete na razdalji 25 mm prek spodnje plošče s presekom v obliki črke U (glej sliko 5).
  Spodnja stran vzorca mora biti 178 mm nad spodnjo ploščo; sprednji rob nosilca vzorca mora biti od zadnje stene komore oddaljen 22 mm, vzdolžni strani nosilca vzorca pa od bočnih sten komore 50 mm (vse mere so notranje) (glej sliki 1 in 2). |
| --- | --- |

2.2

Spodnja plošča je opremljena s čepi, zgornja pa z ustreznimi odprtinami, ki omogočajo trdno vpetje vzorca. Čepi se uporabijo tudi kot merilne točke na začetku in na koncu poti gorenja.

Uporabi se nosilec iz toplotno odpornih žic s premerom 0,25 mm, ki so napete na razdalji 25 mm prek spodnje plošče s presekom v obliki črke U (glej sliko 5).

Spodnja stran vzorca mora biti 178 mm nad spodnjo ploščo; sprednji rob nosilca vzorca mora biti od zadnje stene komore oddaljen 22 mm, vzdolžni strani nosilca vzorca pa od bočnih sten komore 50 mm (vse mere so notranje) (glej sliki 1 in 2).

Slika 4

Primer nosilca vzorca

(mere v milimetrih)

Image 15

Slika 5

Primer preseka spodnjega okvirja s presekom v obliki črke U z utori za žico

(mere v milimetrih)

Image 16

2.3   Plinski gorilnik

Vžig se izvede z Bunsenovim gorilnikom z notranjim premerom 9,5 ±0,5 mm. Gorilnik se v preskusni komori postavi tako, da je središče šobe 19 mm pod središčem spodnjega roba prostega konca vzorca (glej sliko 2).

2.4   Plin za preskus

Uporabljeni plin mora imeti kalorično vrednost približno 38 MJ/m3 (npr. zemeljski plin).

| 2.5 | Kovinski glavnik, dolg najmanj 110 mm, s sedmimi ali osmimi gladkimi zaobljenimi zobci na 25 mm dolžine. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Štoparica z natančnostjo 0,5 sekunde. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Komora za odsesavanje. Zgorevalna komora se lahko postavi v komoro za odsesavanje, če je njena notranja prostornina najmanj 20‐krat in največ 110‐krat večja od prostornine zgorevalne komore in če nobena od njenih mer (višina, širina ali dolžina) ni več kot 2,5‐krat večja od drugih dveh mer. Pred preskusom je treba 100 mm pred predvideno končno lego namestitve zgorevalne komore in 100 mm za njo izmeriti navpično hitrost zraka skozi komoro za odsesavanje. Ta hitrost mora biti od 0,10 m/s do 0,30 m/s, tako da produkti zgorevanja upravljavcu ne povzročajo težav. Uporabi se lahko komora za odsesavanje z naravnim prezračevanjem in ustrezno hitrostjo zraka. |
| --- | --- |

2.7

3.   VZORCI

3.1   Oblika in mere

| 3.1.1 | Oblika in mere vzorcev so prikazane na sliki 6. Debelina vzorca ustreza debelini preskušanega izdelka, vendar ne sme biti večja od 13 mm. Če je mogoče, mora imeti vzorec pri vzorčenju enak presek po vsej dolžini. |
| --- | --- |

3.1.1

Slika 6

Vzorec

(mere v milimetrih)

Image 17

| 3.1.2 | Če zaradi oblike in mer izdelka ni mogoče odvzeti vzorca z določeno velikostjo, je treba upoštevati naslednje najmanjše mere:






  (a) | vzorci, široki od 3 do 60 mm, morajo biti dolgi 356 mm. V tem primeru se material preskuša po širini; |
| --- | --- | --- |

3.1.2

(a)

vzorci, široki od 3 do 60 mm, morajo biti dolgi 356 mm. V tem primeru se material preskuša po širini;

| (b) | vzorci, široki od 60 do 100 mm, morajo biti dolgi najmanj 138 mm. V tem primeru potencialna pot gorenja ustreza dolžini vzorca, pri čemer se merjenje začne v prvi merilni točki. |
| --- | --- |

(b)

vzorci, široki od 60 do 100 mm, morajo biti dolgi najmanj 138 mm. V tem primeru potencialna pot gorenja ustreza dolžini vzorca, pri čemer se merjenje začne v prvi merilni točki.

| 3.1.3 | Velikost vzorca se navede v poročilu o preskusu. |
| --- | --- |

3.1.3

3.2   Kondicioniranje

Vzorci se kondicionirajo najmanj 24 ur oziroma največ 7 dni pri temperaturi 23 ± 2 °C in relativni vlažnosti 50 ± 5 % ter hranijo pri teh pogojih do začetka preskusa.

4.   POSTOPEK

| 4.1 | Vzorec s hrapavo oziroma kosmato površino se postavi na ravno podlago, pri čemer se z glavnikom dvakrat potegne po njem v smeri, ki je nasprotna usmerjenosti vlaken (odstavek 2.5). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Vzorec se postavi v nosilec (odstavek 2.2) s stranjo, ki jo je treba preskusiti, obrnjeno proti plamenu. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Z oznako v komori se plamen plina nastavi na višino 38 mm, pri čemer je odprtina za zrak na gorilniku zaprta. Pred začetkom prvega preskusa mora plamen goreti vsaj eno minuto, da se stabilizira. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Nosilec vzorca se potisne v zgorevalno komoro tako, da je prosti konec vzorca izpostavljen plamenu; po 15 sekundah se dovod plina zapre. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Čas gorenja se začne meriti v trenutku, ko gre prijemališče plamena skozi prvo merilno točko. Širjenje plamena se opazuje na strani, ki gori hitreje od druge (zgornja oziroma spodnja stran). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Merjenje časa gorenja se konča, ko plamen doseže zadnjo merilno točko oziroma ko plamen ugasne, preden je dosegel zadnjo merilno točko. Če plamen ne doseže zadnje merilne točke, se izmeri pot gorenja do točke, na kateri je plamen ugasnil. Pot gorenja je razpadli del vzorca, ki je zaradi gorenja uničen na površini ali v notranjosti. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Če se vzorec ne vname ali če se gorenje ne nadaljuje, potem ko se gorilnik ugasne, oziroma če plamen ugasne, preden je dosegel prvo merilno točko, tako da časa gorenja ni mogoče izmeriti, se v poročilu o preskusu zabeleži hitrost gorenja 0 mm/min. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Pri zaporednem izvajanju več preskusov ali pri ponavljanju preskusov je treba pred začetkom naslednjega preskusa zagotoviti, da temperatura zgorevalne komore in nosilca vzorca ne presega 30 °C. |
| --- | --- |

4.8

5.   IZRAČUN

Hitrost gorenja B (1), izražena v milimetrih na minuto, se izračuna po formuli:

B = 60 s/t

pri čemer je:

| s | = | pot gorenja v milimetrih; |
| --- | --- | --- |
| t | = | čas v sekundah, ki ga je plamen potreboval za gorenje po poti s. |

s

=

pot gorenja v milimetrih;

t

=

čas v sekundah, ki ga je plamen potreboval za gorenje po poti s.

---

(1)  Hitrost gorenja (B) za vsak vzorec se izračuna le, če plamen doseže zadnjo merilno točko ali konec vzorca.

---

PRILOGA 7

PRESKUS ZA DOLOČANJE TALJIVOSTI MATERIALOV

1.   VZORČENJE IN NAČELO

1.1   Preskusiti je treba štiri vzorce na obeh straneh (če nista enaki).

1.2   Vzorec se postavi v vodoraven položaj in izpostavi električnemu grelnemu telesu. Pod preskušanec se postavi posoda za lovljenje kapelj raztopljenega materiala. V posodo se položi košček vate, da se ugotovi, ali kaplje gorijo.

2.   PRESKUŠEVALNA NAPRAVA

Napravo sestavljajo (glej sliko):

| (a) | električno grelno telo; |
| --- | --- |

(a)

električno grelno telo;

| (b) | nosilec vzorca z rešetko; |
| --- | --- |

(b)

nosilec vzorca z rešetko;

| (c) | posoda (za kaplje raztopljenega materiala); |
| --- | --- |

(c)

posoda (za kaplje raztopljenega materiala);

| (d) | nosilec (za preskuševalno napravo). |
| --- | --- |

(d)

nosilec (za preskuševalno napravo).

2.1   Vir toplote je električno grelno telo z nazivno močjo 500 W. Sevalna površina mora biti iz prozorne kremenaste plošče s premerom 100 ± 5 mm.

Toplota, ki seva iz grelnega telesa in se meri na površini, vzporedni s površino grelnega telesa na oddaljenosti 30 mm, mora biti 3 W/cm2.

2.2   Kalibracija

Za kalibracijo grelnega telesa se uporabi merilnik toplotnega toka (merilnik sevanja) tipa Gardon s konstrukcijsko določenim območjem največ 10 W/cm2. Sprejemna plošča za toplotno sevanje in v majhni meri tudi za konvekcijo mora biti ploščata, okrogla, s premerom, manjšim od 10 mm, in prevlečena s trajno črno mat barvo.

Sprejemna plošča mora biti v vodno hlajenem ohišju, katerega sprednja stran je iz visoko polirane kovine, biti mora ploščata, okrogla s premerom približno 25 mm in sovpadati z ravnino sprejemne plošče.

Preden toplotno sevanje doseže sprejemno ploščo, ne sme prehajati skozi nobeno okno.

Instrument mora biti robusten, enostaven za postavitev in uporabo, neobčutljiv na prepih in stabilen glede kalibracije. Natančnost instrumenta mora biti v razponu ± 3 % in ponovljivost v 0,5 %.

Umerjenost merilnika toplotnega toka je treba preveriti ob vsaki ponovni kalibraciji grelnega telesa z instrumentom, ki se uporablja kot referenčni etalon in se ne uporablja za nobene druge namene.

Instrument, ki se uporablja kot referenčni etalon, mora biti redno kalibriran vsako leto v skladu z nacionalnim predpisom.

2.2.1   Preverjanje kalibracije

Z dovedeno energijo doseženo gostoto obsevanja, ki glede na osnovno kalibracijo ustreza gostoti obsevanja 3 W/cm2, je treba pogosto preveriti (vsaj enkrat na vsakih 50 delovnih ur), pri čemer je treba preskuševalno napravo ponovno kalibrirati, če je odmik pri kontroli več kot 0,06 W/cm2.

2.2.2   Postopek kalibracije

Preskuševalna naprava se postavi v prostor brez prepiha (največ 0,2 m/s).

Merilnik toplotnega toka se postavi v preskuševalno napravo na mesto preskušanca tako, da je sprejemna plošča merilnika na sredini glede na površino grelnega telesa.

Nato se vklopi napajalnik in napaja regulator tako, da se v središču površine grelnega telesa doseže gostota obsevanja 3 W/cm2. Po nastavitvi napajalnika na jakost, potrebno, da se doseže vrednost 3 W/cm2, se 5 minut nastavitve ne smejo spremeniti, da se doseže stabilizirano stanje.

2.3   Nosilec vzorca mora biti kovinski obroč (slika 1). Na vrhu nosilca se namesti mrežna rešetka, izdelana iz žice iz nerjavnega jekla, z naslednjimi merami:

| (a) | notranji premer: 118 mm, |
| --- | --- |

(a)

notranji premer: 118 mm,

| (b) | velikost zanke: 2,10 mm2, |
| --- | --- |

(b)

velikost zanke: 2,10 mm2,

| (c) | premer jeklene žice: 0,70 mm. |
| --- | --- |

(c)

premer jeklene žice: 0,70 mm.

2.4   Posoda za lovljenje kapelj mora biti valjasta posoda z notranjim premerom 118 mm in globino 12 mm. Posoda se napolni z vato.

2.5   Deli iz odstavkov 2.1, 2.3 in 2.4 morajo biti podprti z navpičnim stojalom.

Grelno telo je na nosilcu postavljeno tako, da je sevalna površina vodoravna, sevanje pa je usmerjeno navzdol.

Stojalo je opremljeno z ročico/pedalom, s katerim se nosilec grelnega telesa počasi dviguje. Z zaskočko se zagotovi, da se lahko grelno telo spet vrne v normalno lego.

V normalni legi morajo osi grelnega telesa, nosilca vzorca in posode za kaplje sovpadati.

3.   VZORCI

Velikost preskusnih vzorcev mora biti: 70 mm x 70 mm. Na enak način je treba vzorčiti končne izdelke, če to omogoča njihova oblika. Če je izdelek debelejši od 13 mm, ga je treba na strani, ki ni obrnjena proti posameznemu prostoru (notranji prostor, prostor za motor ali ločen ogrevalni prostor), z mehanskim postopkom stanjšati na 13 mm. Če to ni mogoče, je treba preskus v soglasju s tehnično službo opraviti na materialu v prvotni širini in to navesti v poročilu o preskusu.

Kompozitni materiali (glej odstavek 6.1.3 Pravilnika) se preskušajo kot homogeni materiali.

Pri materialih, sestavljenih iz več plasti različnih materialov, ki niso kompozitni materiali, se preskusi vsaka plast materiala posebej do globine 13 mm od površine, ki je obrnjena proti posameznemu prostoru (notranji prostor, prostor za motor ali ločen ogrevalni prostor).

Skupna masa preskušanega vzorca mora biti najmanj 2 g. Če je masa enega vzorca manjša, je treba dodati zadostno število vzorcev.

Če sta obe strani materiala različni, se preskušata obe strani, kar pomeni, da je treba opraviti preskus na osmih vzorcih. Vzorci in vata se kondicionirajo najmanj 24 ur pri temperaturi 23 ± 2 °C in relativni vlažnosti 50 ± 5 % ter hranijo pri teh pogojih do začetka preskusa.

4.   POSTOPEK

Vzorec se položi na nosilec, ki se namesti tako, da je razdalja med površino grelnega telesa in zgornjo stranjo vzorca 30 mm.

Posoda z vato se postavi pod mrežno rešetko nosilca vzorca na razdalji 300 mm.

Grelno telo se premakne tako, da ne more sevati na vzorec, in vklopi. Ko doseže polno zmogljivost, se postavi nad vzorec in začne se meriti čas.

Če se material topi ali deformira, se višina grelnega telesa popravi na razdaljo 30 mm.

Če se material vname, se grelno telo po treh sekundah odmakne. Ko plamen ugasne, se grelno telo postavi v prejšnjo lego in v prvih petih minutah preskusa se isti postopek ponovi tolikokrat, kot je potrebno.

Po peti minuti preskusa:

| (i) | če je vzorec nehal goreti (če se je vnel v prvih petih minutah preskusa ali ne), se grelno telo pusti v njegovi legi, tudi če se vzorec ponovno vname; |
| --- | --- |

(i)

če je vzorec nehal goreti (če se je vnel v prvih petih minutah preskusa ali ne), se grelno telo pusti v njegovi legi, tudi če se vzorec ponovno vname;

| (ii) | če material gori, se počaka, da ugasne, preden se grelno telo ponovno postavi v prvotno lego. |
| --- | --- |

(ii)

če material gori, se počaka, da ugasne, preden se grelno telo ponovno postavi v prvotno lego.

V obeh primerih se nadaljuje s preskusom še pet minut.

5.   REZULTATI

Ugotovljeni pojavi se navedejo v poročilu o preskusu, na primer:

| (i) | morebitno padanje gorečih ali negorečih kapelj, |
| --- | --- |

(i)

morebitno padanje gorečih ali negorečih kapelj,

| (ii) | ali se je vnela vata. |
| --- | --- |

(ii)

ali se je vnela vata.

(mere v milimetrih)

Image 18

---

PRILOGA 8

PRESKUS ZA DOLOČANJE NAVPIČNE HITROSTI GORENJA MATERIALOV

1.   VZORČENJE IN NAČELO

| 1.1 | Preskusiti je treba tri vzorce izotropnega materiala oziroma šest vzorcev neizotropnega materiala. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Pri tem preskusu se vzorci v navpičnem položaju izpostavijo plamenu, pri čemer se določi hitrost širjenja plamena po preskušanem materialu. |
| --- | --- |

1.2

2.   PRESKUŠEVALNA NAPRAVA

Preskuševalno napravo sestavljajo:

| (a) | nosilec preskušanca; |
| --- | --- |

(a)

nosilec preskušanca;

| (b) | gorilnik; |
| --- | --- |

(b)

gorilnik;

| (c) | sistem prezračevanja za odvajanje plina in produktov zgorevanja; |
| --- | --- |

(c)

sistem prezračevanja za odvajanje plina in produktov zgorevanja;

| (d) | šablona; |
| --- | --- |

(d)

šablona;

| (e) | označevalne niti iz belega merceriziranega bombaža z linearno gostoto največ 50 tex. |
| --- | --- |

(e)

označevalne niti iz belega merceriziranega bombaža z linearno gostoto največ 50 tex.

| 2.1 | Nosilec preskušanca je sestavljen iz pravokotnega okvirja, visokega 560 mm, in dveh vzporednih, med seboj trdno povezanih palic, med seboj oddaljenih 150 mm, na katerih so čepi za pritrditev preskušanca, ki je nameščen v ravnini najmanj 20 mm od okvirja. Čepi za pritrditev morajo imeti premer največ 2 mm in biti dolgi najmanj 40 mm. Čepi morajo biti pritrjeni na vzporednih palicah, kot je prikazano na sliki 1. Okvir mora biti pritrjen na primernem nosilcu tako, da sta med preskusom palici v navpični legi (da bi preskušanec med preskusom obstal v ravnini, ki je vzporedna z okvirjem, se poleg čepov lahko pritrdijo distančniki s premerom 2 mm.)
  Širina nosilca preskušanca, prikazanega na sliki 1, se lahko spremeni, da se omogoči pritrditev vzorca.
  Za pritrditev vzorca v navpičnem položaju se lahko zagotovi nosilec iz toplotno odpornih žic s premerom 0,25 mm, ki so vodoravno napete na razdalji 25 mm po celotni višini nosilca preskušanca. Vzorec se lahko na nosilec preskušanca pritrdi tudi z dodatnimi sponkami. |
| --- | --- |

2.1

Širina nosilca preskušanca, prikazanega na sliki 1, se lahko spremeni, da se omogoči pritrditev vzorca.

Za pritrditev vzorca v navpičnem položaju se lahko zagotovi nosilec iz toplotno odpornih žic s premerom 0,25 mm, ki so vodoravno napete na razdalji 25 mm po celotni višini nosilca preskušanca. Vzorec se lahko na nosilec preskušanca pritrdi tudi z dodatnimi sponkami.

| 2.2 | Gorilnik je predstavljen na sliki 3.
  Za gorilnik se lahko uporabi komercialni propan ali butan.
  Gorilnik je nameščen pred preskušancem, in sicer nekoliko nižje od njega, tako da leži v ravnini, ki poteka skozi navpično srednjico preskušanca pravokotno na njegovo sprednjo stran (glej sliko 2), njegova vzdolžna os pa ima naklon 30° glede na navpičnico in je usmerjena proti spodnjemu robu preskušanca. Razdalja med vrhom gorilnika in spodnjim robom preskušanca mora biti 20 mm. |
| --- | --- |

2.2

Za gorilnik se lahko uporabi komercialni propan ali butan.

Gorilnik je nameščen pred preskušancem, in sicer nekoliko nižje od njega, tako da leži v ravnini, ki poteka skozi navpično srednjico preskušanca pravokotno na njegovo sprednjo stran (glej sliko 2), njegova vzdolžna os pa ima naklon 30° glede na navpičnico in je usmerjena proti spodnjemu robu preskušanca. Razdalja med vrhom gorilnika in spodnjim robom preskušanca mora biti 20 mm.

| 2.3 | Preskuševalna naprava se lahko postavi v komoro za odsesavanje. Velikost in oblika komore za odsesavanje morata biti takšni, da to ne vpliva na rezultate preskusa. Pred preskusom se 100 mm pred predvideno lego namestitve preskuševalne naprave in 100 mm za njo izmeri navpična hitrost zraka skozi komoro za odsesavanje. Ta hitrost mora biti od 0,10 m/s do 0,30 m/s, tako da produkti zgorevanja upravljavcu ne povzročajo težav. Uporabi se lahko komora za odsesavanje z naravnim prezračevanjem in ustrezno hitrostjo zraka. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Uporabiti je treba ploščato togo šablono iz primernega materiala, katere velikost ustreza velikosti preskušanca. V šablono se izvrtajo luknje s premerom približno 2 mm tako, da oddaljenost med središči lukenj ustreza oddaljenosti med čepi na okvirju (glej sliko 1). Luknje morajo biti enako oddaljene od navpičnih srednjic šablone. |
| --- | --- |

2.4

3.   VZORCI

| 3.1 | Materiali v skladu z odstavkom 6.2.3 tega pravilnika: velikost vzorcev mora biti: 560 × 170 mm.
  Če zaradi mer materiala ni mogoče odvzeti vzorca z navedenimi merami, je treba za preskus uporabiti vzorec z višino najmanj 380 mm in širino najmanj 3 mm.
  dKabelski plašči in kabelske napeljave: velikost vzorcev mora biti: olžina: 560 mm, vendar najmanj 380 mm, če zaradi mer materiala ni mogoče odvzeti vzorca z navedenimi merami; širina: dejanska mera sestavnega dela. |
| --- | --- |

3.1

Če zaradi mer materiala ni mogoče odvzeti vzorca z navedenimi merami, je treba za preskus uporabiti vzorec z višino najmanj 380 mm in širino najmanj 3 mm.

dKabelski plašči in kabelske napeljave: velikost vzorcev mora biti: olžina: 560 mm, vendar najmanj 380 mm, če zaradi mer materiala ni mogoče odvzeti vzorca z navedenimi merami; širina: dejanska mera sestavnega dela.

| 3.2 | Materiali v skladu z odstavkom 6.2.3 tega pravilnika: če je vzorec debelejši od 13 mm, ga je treba na strani, ki ni obrnjena proti posameznemu prostoru (notranji prostor, prostor za motor ali ločen ogrevalni prostor), z mehanskim postopkom stanjšati na 13 mm. Če to ni mogoče, je treba preskus v soglasju s tehnično službo opraviti na materialu v prvotni širini in to navesti v poročilu o preskusu. Kompozitni materiali (glej odstavek 6.1.3) se preskušajo kot homogeni materiali. Pri materialih, sestavljenih iz več plasti različnih materialov, ki niso kompozitni materiali, se preskusi vsaka plast materiala posebej do globine 13 mm od površine, ki je obrnjena proti posameznemu prostoru. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Velikost vzorca se navede v poročilu o preskusu. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Vzorci se kondicionirajo vsaj 24 ur pri temperaturi 23 ± 2 °C in relativni vlažnosti 50 ± 5 % ter hranijo pri teh pogojih do začetka preskusa. |
| --- | --- |

3.4

4.   POSTOPEK

| 4.1 | Preskus se izvede pri zunanji temperaturi med 10 in 30 °C ter pri relativni vlažnosti od 15 do 80 %. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Gorilnik se ogreva 2 minuti. Višina plamena se nastavi na 40 ± 2 mm, merjena kot razdalja med zgornjim robom gorilnika in konico rumenega dela plamena, ko je gorilnik postavljen navpično, pri čemer se plamen opazuje pri medli svetlobi. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Preskušanec se postavi (po ugotovitvi lege zadnjih označevalnih niti) na čepe preskusnega okvirja, pri čemer se zagotovi, da so čepi speljani skozi točke, ki so označene na šabloni, in da je preskušanec najmanj 20 mm oddaljen od okvirja. Okvir se pritrdi na nosilec tako, da preskušanec stoji navpično. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Označevalne niti se pritrdijo vodoravno pred preskušancem in za njim v točkah, kot je prikazano na sliki 1. V vsaki točki se zanka pritrdi tako, da sta njena dva konca oddaljena 1 mm in 5 mm od prednje in zadnje strani preskušanca.
  Vsaka zanka se pritrdi na ustrezni merilnik časa. Niti morajo biti dovolj napete, da ostanejo v isti legi glede na preskušanec. |
| --- | --- |

4.4

Vsaka zanka se pritrdi na ustrezni merilnik časa. Niti morajo biti dovolj napete, da ostanejo v isti legi glede na preskušanec.

| 4.5 | Plamen mora delovati na preskušanec 5 sekund. Šteje se, da je prišlo do vžiga, če preskušanec gori še 5 sekund po odstranitvi vžigalnega plamena. Če do vžiga ne pride, se pusti, da plamen 15 sekund deluje na drug kondicioniran preskušanec. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Če je rezultat pri katerem koli od sklopov treh preskušancev za 50 % večji od najmanjšega rezultata, se preskus za isto smer oziroma površino opravi na drugem sklopu treh preskušancev. Če eden ali dva preskušanca v katerem koli sklopu treh preskušancev ne zgorita do zgornje označevalne niti, se preskus za isto smer oziroma površino opravi na drugem sklopu treh preskušancev. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Izmeriti je treba naslednje čase (v sekundah): |
| --- | --- |

4.7

| (a) | čas od začetka delovanja s plamenom do odcepitve ene izmed prvih označevalnih niti (t1); |
| --- | --- |

(a)

čas od začetka delovanja s plamenom do odcepitve ene izmed prvih označevalnih niti (t1);

| (b) | čas od začetka delovanja s plamenom do odcepitve ene izmed drugih označevalnih niti (t2); |
| --- | --- |

(b)

čas od začetka delovanja s plamenom do odcepitve ene izmed drugih označevalnih niti (t2);

| (c) | čas od začetka delovanja s plamenom do odcepitve ene izmed drugih označevalnih niti (t3); |
| --- | --- |

(c)

čas od začetka delovanja s plamenom do odcepitve ene izmed drugih označevalnih niti (t3);

| 4.8 | Če se vzorec ne vname ali če se gorenje ne nadaljuje, potem ko se gorilnik ugasne, oziroma če plamen ugasne, preden pride do uničenja ene izmed prvih označevalnih niti, tako da časa gorenja ni mogoče izmeriti, se šteje, da je hitrost gorenja 0 mm/min. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Če se vzorec vname in plamen gorečega vzorca doseže višino tretjih označevalnih niti, vendar pri tem ne uniči prvih in drugih označevalnih niti (npr. zaradi značilnosti tankega vzorca materiala), se šteje, da je hitrost gorenja večja od 100 mm/min. |
| --- | --- |

4.9

5.   REZULTATI

Ugotovljeni pojavi se navedejo v poročilu o preskusu tako, da so vključeni:

| (a) | časi gorenja: t1, t2 in t3 v sekundah in |
| --- | --- |

(a)

časi gorenja: t1, t2 in t3 v sekundah in

| (b) | ustrezne dolžine poti gorenja: d1, d2 in d3 v mm. |
| --- | --- |

(b)

ustrezne dolžine poti gorenja: d1, d2 in d3 v mm.

Hitrost gorenja V1 ter hitrosti V2 in V3 se po potrebi izračunajo (za vsak vzorec, če plamen doseže vsaj eno izmed prvih označevalnih niti) na naslednji način:

Vi = 60 di/ti (mm/min)

Upoštevati je treba največjo hitrost gorenja V1, V2 in V3.

Slika 1

Nosilec preskušanca

(mere v milimetrih)

Image 19

Slika 2

Lega gorilnika pri vžigu

(mere v milimetrih)

Image 20

Slika 3

Plinski gorilnik

(mere v milimetrih)

Image 21

---

PRILOGA 9

PRESKUS ZA DOLOČANJE ODBOJNOSTI MATERIALOV ZA GORIVA ALI MAZIVA

1.   PODROČJE UPORABE

V tej prilogi so navedeni predpisi za preskušanje odbojnosti izolacijskih materialov, ki se uporabljajo v prostorih za motor in ločenih ogrevalnih prostorih.

2.   VZORČENJE IN NAČELO

| 2.1 | Velikost preskusnih vzorcev mora biti: 140 x 140 mm. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Debelina vzorca mora biti 5 mm. Če je preskusni vzorec debelejši od 5 mm, ga je treba na strani, ki ni obrnjena proti prostoru za motor ali ločenemu ogrevalnemu prostoru, z mehanskim postopkom stanjšati na 5 mm. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Preskusna tekočina mora biti dizelsko gorivo v skladu s standardom EN 590:1999 (tržna goriva) ali dizelsko gorivo v skladu s Pravilnikom št. 83 (Priloga 10: Specifikacije referenčnih goriv). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Preskusiti je treba štiri vzorce. |
| --- | --- |

2.4

3.   PRESKUŠEVALNA NAPRAVA (GLEJ SLIKI 4A IN 4B)

Preskuševalno napravo sestavljajo:

| A | osnovna plošča, s trdoto vsaj 70 Shore D; |
| --- | --- |

A

osnovna plošča, s trdoto vsaj 70 Shore D;

| B | absorpcijska površina na osnovni plošči (npr. papir); |
| --- | --- |

B

absorpcijska površina na osnovni plošči (npr. papir);

| C | kovinski valj (notranji premer 120 mm, zunanji premer 130 mm, višina 50 mm), napolnjen s preskusno tekočino; |
| --- | --- |

C

kovinski valj (notranji premer 120 mm, zunanji premer 130 mm, višina 50 mm), napolnjen s preskusno tekočino;

| D–D’ | vijaka s krilatima maticama; |
| --- | --- |

D–D’

vijaka s krilatima maticama;

| E | preskusni vzorec; |
| --- | --- |

E

preskusni vzorec;

| F | zgornja plošča. |
| --- | --- |

F

zgornja plošča.

4.   POSTOPEK

| 4.1 | Preskusni vzorec in preskuševalna naprava se kondicionirata vsaj 24 ur pri temperaturi 23 ± 2 °C in relativni vlažnosti 50 ± 5 % ter hranita pri teh pogojih do začetka preskusa. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Preskusni vzorec je treba stehtati. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Preskusni vzorec se z izpostavljeno skrajno zgornjo površino postavi na osnovno ploščo preskuševalne naprave, tako da se kovinski valj pritrdi v središčno lego z zadostnim privitjem vijakov. Preskusna tekočina ne sme uhajati. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Kovinski valj se napolni s preskusno tekočino do višine 20 mm, nato pa mora sistem mirovati 24 ur. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Preskusna tekočina in preskusni vzorec se zatem odstranita iz preskuševalne naprave. Če je na preskusnem vzorcu opažen ostanek preskusne tekočine, jo je treba odstraniti brez stiskanja preskusnega vzorca. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Preskusni vzorec je treba stehtati. |
| --- | --- |

4.6

Slika 4a

Preskuševalna naprava za preskušanje odbojnosti za goriva ali maziva

(mere v milimetrih)

Image 22

Slika 4b

Preskuševalna naprava za preskušanje odbojnosti za goriva ali maziva

(stranski pogled)

Image 23

---

PRILOGA 10

PRESKUS ZA DOLOČANJE ODPORNOSTI ELEKTRIČNIH KABLOV PROTI ŠIRJENJU PLAMENA

1.   PODROČJE UPORABE

V tej prilogi so opredeljeni predpisi za preskušanje odpornosti električnih kablov, ki se uporabljajo v vozilu, proti širjenju plamena.

2.   VZORČENJE IN NAČELO

| 2.1 | Preskusiti je treba pet vzorcev. |
| --- | --- |

2.1

3.   VZORCI

| 3.1 | Dolžina izolacijskega materiala preskusnih vzorcev mora biti najmanj 600 mm. |
| --- | --- |

3.1

4.   POSTOPEK

Odpornost proti širjenju plamena se določi z uporabo Bunsenovega gorilnika z ustreznim plinom, katerega zgorevalna cev mora imeti notranji premer 9 mm, pri čemer mora biti temperatura plamena na konici notranjega modrega stožca 950 +/– 50 °C.

Preskusni vzorec se namesti v komoro brez prepiha in se izpostavi konici notranjega stožca plamena, kot je prikazano na sliki 1. Zgornji konec kabla mora biti obrnjen stran od najbližje stene komore. Vzorec se izpostavi sili, npr. z utežjo prek škripca, tako da je ves čas napet. Kot kabla glede na navpično črto mora biti 45° ± 1°. V vsakem primeru mora biti najkrajša razdalja katerega koli dela vzorca od katere koli stene komore najmanj 100 mm. S konico notranjega modrega stožca plamena se je treba dotakniti izolacijskega materiala 500 ± 5 mm od zgornjega konca vzorca.

Naprava za preskus odpornosti proti širjenju plamena

(mere v milimetrih)

Image 24

---

| 21.2.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/60 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/60

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in datum začetka veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je dostopen na: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik ZN št. 142 – Enotne določbe o homologaciji motornih vozil glede na namestitev pnevmatik [2020/242]

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dopolnila 1 izvirne različice Pravilnika – datum začetka veljavnosti: 16. oktober 2018

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje. Verodostojni in pravno zavezujoči besedili sta:

| — | ECE/TRANS/WP.29/2016/64 in |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2016/64 in

| — | ECE/TRANS/WP.29/2018/14. |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2018/14.

VSEBINA

PRAVILNIK

1.   Področje uporabe

2.   Opredelitev pojmov

3.   Vloga za podelitev homologacije

4.   Homologacija

5.   Specifikacije

6.   Sprememba tipa vozila in razširitev homologacije

7.   Skladnost proizvodnje

8.   Kazni za neskladnost proizvodnje

9.   Dokončno prenehanje proizvodnje

10.   Nazivi in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, in homologacijskih organov

PRILOGE

1.   Opisni list

2.   Sporočilo

3.   Namestitev homologacijske oznake

1.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za vozila kategorije M1
   (1) glede na namestitev pnevmatik.

1

1

Ne uporablja se za vozila, katerih pogoji uporabe so nezdružljivi z značilnostmi pnevmatik razreda C1 ali C2, in vozila glede na namestitev:

| (a) | zasilne rezervne enote in/ali |
| --- | --- |

(a)

zasilne rezervne enote in/ali

| (b) | pnevmatik s podaljšano mobilnostjo in/ali sistema pnevmatik s podaljšano mobilnostjo, kadar delujejo v voznem načinu prazne pnevmatike, in/ali |
| --- | --- |

(b)

pnevmatik s podaljšano mobilnostjo in/ali sistema pnevmatik s podaljšano mobilnostjo, kadar delujejo v voznem načinu prazne pnevmatike, in/ali

| (c) | sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah. |
| --- | --- |

(c)

sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah.

2.   OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku:

2.1   „tip vozila glede na namestitev pnevmatik“ pomeni vozila, ki se ne razlikujejo v bistvenih vidikih, kot so tipi pnevmatik, oznake najmanjše in največje velikosti pnevmatik, mere platišč, globina naleganja platišča, dovoljena hitrost in obremenitev glede na nameščene pnevmatike ter značilnosti okrovov koles;

2.2   pnevmatike se razvrstijo na naslednji način:

| (a) | pnevmatike razreda C1 – pnevmatike, zasnovane predvsem za vozila kategorij M1, N1, O1 in O2, |
| --- | --- |

(a)

pnevmatike razreda C1 – pnevmatike, zasnovane predvsem za vozila kategorij M1, N1, O1 in O2,

1

1

1

2

| (b) | pnevmatike razreda C2 – pnevmatike, zasnovane predvsem za vozila kategorij M2, M3, N, O3 in O4 z indeksom nosilnosti pnevmatike v enojnem sestavu ≤ 121 in simbolom hitrostnega razreda ≥ „N“; |
| --- | --- |

(b)

pnevmatike razreda C2 – pnevmatike, zasnovane predvsem za vozila kategorij M2, M3, N, O3 in O4 z indeksom nosilnosti pnevmatike v enojnem sestavu ≤ 121 in simbolom hitrostnega razreda ≥ „N“;

2

3

3

4

2.2.1   „tip pnevmatike“ pomeni vrsto pnevmatik, ki se ne razlikujejo v naslednjih bistvenih značilnostih:

| (a) | razred pnevmatike: C1 ali C2, kot je opisano v odstavku 2.2, in |
| --- | --- |

(a)

razred pnevmatike: C1 ali C2, kot je opisano v odstavku 2.2, in

| (b) | pri pnevmatikah razreda C1 značilnosti tipa pnevmatike, kot je opredeljeno v odstavku 2.1 Pravilnika št. 30, |
| --- | --- |

(b)

pri pnevmatikah razreda C1 značilnosti tipa pnevmatike, kot je opredeljeno v odstavku 2.1 Pravilnika št. 30,

| (c) | pri pnevmatikah razreda C2 značilnosti tipa pnevmatike, kot je opredeljeno v odstavku 2.1 Pravilnika št. 54; |
| --- | --- |

(c)

pri pnevmatikah razreda C2 značilnosti tipa pnevmatike, kot je opredeljeno v odstavku 2.1 Pravilnika št. 54;

2.3   „oznaka velikosti pnevmatike“ pomeni oznako, kot je opredeljena v odstavku 2 Pravilnika št. 30 za pnevmatike razreda C1 ter odstavku 2 Pravilnika ZN št. 54 za pnevmatike razredov C2 in C3;

2.4   „globina naleganja platišča“ pomeni razdaljo med naležno površino pesta in središčnico kolesnega obroča;

2.5   „struktura pnevmatike“ pomeni tehnične značilnosti karkase pnevmatike;

2.6   „običajna pnevmatika“ pomeni pnevmatiko ali pnevmatiko s podaljšano mobilnostjo, namenjeno za običajno cestno uporabo;

2.7   „zimska pnevmatika“ pomeni pnevmatiko, pri kateri so dezen, sestava ali struktura tekalne plasti zasnovani predvsem tako, da v zimskih razmerah zagotavljajo večjo učinkovitost od običajne pnevmatike, kar zadeva njeno učinkovitost pri speljevanju ali ohranjanju vozila v gibanju;

2.8   „pnevmatika za posebno uporabo“ pomeni pnevmatiko, namenjeno za cestno in necestno uporabo ali za druge posebne namene. Te pnevmatike so zasnovane predvsem za speljevanje in ohranjanje vozila v gibanju na terenu;

2.9   „pnevmatika s podaljšano mobilnostjo“ je opredeljena v odstavku 2 Pravilnika št. 30;

2.10   „zasilna rezervna pnevmatika“ pomeni pnevmatiko, ki se razlikuje od pnevmatike za namestitev na katero koli vozilo za običajne vozne razmere in je namenjena samo za začasno uporabo v omejenih voznih razmerah;

2.11   „platišče“ pomeni celotno platišče, sestavljeno iz kolesnega obroča in koluta;

2.12   „zasilno rezervno platišče“ pomeni platišče, ki se razlikuje od enega od običajnih platišč na tipu vozila in je namenjeno samo za začasno uporabo v omejenih voznih razmerah;

2.13   „enota“ pomeni sklop platišča in pnevmatike;

2.14   „standardna enota“ pomeni enoto, ki se lahko namesti na vozilo za običajno uporabo;

2.15   „rezervna enota“ pomeni enoto, namenjeno za nadomestitev standardne enote v primeru njene okvare; rezervna enota je lahko ena od naslednjih enot:

2.16   „standardna rezervna enota“ pomeni sklop platišča in pnevmatike z enako oznako velikosti platišča in pnevmatike, globino naleganja platišča in strukturo pnevmatike, kot jih ima enota, nameščena na isti položaj na osi in na zadevno varianto ali izvedenko vozila za običajno uporabo, vključno s platišči, ki so proizvedena iz drugih materialov in za katere se lahko uporabijo druge vrste matic ali vijakov, sicer pa je enaka platišču, namenjenemu za običajno uporabo;

2.17   „zasilna rezervna enota“ pomeni sklop katerega koli platišča in pnevmatike, ki ni zajet v opredelitvi standardne rezervne enote in je zajet v enem od opisov tipov zasilnih rezervnih enot iz odstavka 2.10 Pravilnika št. 64;

2.18   „simbol hitrostnega razreda“ pomeni simbol, kot je opredeljen v odstavku 2 Pravilnika ZN št. 30 za pnevmatike razreda C1 in odstavku 2 Pravilnika ZN št. 54 za pnevmatike razreda C2;

2.19   „indeks nosilnosti“ pomeni vrednost, povezano z največjo dovoljeno obremenitvijo pnevmatike glede na opredelitev iz odstavka 2 Pravilnika ZN št. 30 za pnevmatike razreda C1 in odstavka 2 Pravilnika ZN št. 54 za pnevmatike razreda C2;

2.20   „največja dovoljena obremenitev“ pomeni največjo maso, ki jo pnevmatika lahko prenese pri uporabi v skladu z zahtevami za uporabo, kot jih določi proizvajalec pnevmatike.

3.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

3.1   Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila glede na namestitev pnevmatik vloži proizvajalec vozila ali njegov pooblaščeni zastopnik.

3.2   Vlogi se v treh izvodih priložijo dokumenti, navedeni v nadaljevanju, in naslednji podatki:

3.2.1   opis tipa vozila glede na točke iz odstavka 5;

3.3   Vozilo, ki je predstavnik tipa vozila v postopku homologacije ali simulacijsko orodje, ki je predstavnik tipa vozila, se predloži tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse.

4.   HOMOLOGACIJA

4.1   Če tip vozila, predložen v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavka 5, se homologacija navedenega tipa vozila podeli.

4.2   Vsakemu homologiranemu tipu vozila se dodeli homologacijska številka; Prvi dve števki (00 za izvirnik Pravilnika) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke drugemu tipu vozila glede na namestitev pnevmatik.

4.3   Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1, skupaj s fotografijami in/ali risbami, ki jih predloži vložnik, v formatu, ki ni večji od A4 (210 × 297 mm), ali zložene na ta format in v ustreznem merilu.

4.4   Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, navedenem na homologacijskem obrazcu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka v skladu z vzorcem iz Priloge 3, sestavljena iz:

4.4.1   kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (2);

2

4.4.2   številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1.

4.5   Če je vozilo v skladu s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 4.4.1 ni treba ponoviti; v takem primeru se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 navedejo številke pravilnikov, homologacijske številke in dodatni simboli.

4.6   Homologacijska oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna.

4.7   Homologacijska oznaka se namesti blizu napisne ploščice vozila ali nanjo.

4.8   V Prilogi 3 k temu pravilniku je prikazan primer homologacijske oznake.

5.   SPECIFIKACIJE

5.1   Splošne zahteve

5.1.1   V skladu z določbami iz odstavka 5.2.4.2 vsaka pnevmatika, nameščena na vozilo, po potrebi vključno z rezervno pnevmatiko, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika.

5.1.2   Vsaka pnevmatika, nameščena na vozilo, po potrebi vključno z rezervno pnevmatiko, izpolnjuje tehnične zahteve in je v skladu s prehodnimi določbami pravilnikov št. 30, 54 in 117, kot je ustrezno.

5.2   Zahteve glede učinkovitosti

5.2.1   Namestitev pnevmatik

5.2.1.1   Vse pnevmatike, ki so običajno nameščene na vozilo, razen morebitnih zasilnih rezervnih enot, imajo enako strukturo.

5.2.1.2   Vse pnevmatike, običajno nameščene na isto os, so enakega tipa.

5.2.1.3   Prostor, v katerem se vrti kolo, omogoča neovirano gibanje pri uporabi največje dovoljene velikosti pnevmatik in širine kolesnega obroča ob upoštevanju najmanjše in največje globine naleganja platišča ter najmanjših in največjih omejitev glede obešenja in krmilnega sistema, ki jih določi proizvajalec vozila. Preverjanje se opravi z največjimi in najširšimi pnevmatikami ob upoštevanju ustreznih odstopanj glede mer (tj. največje odstopanje) v povezavi z oznako velikosti pnevmatike, kot je opredeljena v ustreznem pravilniku ZN.

5.2.1.4   Tehnična služba in/ali homologacijski organi se lahko strinjajo z nadomestnim preskusnim postopkom (npr. virtualnim preskušanjem), da se preveri, ali so zahteve iz odstavka 5.2.1.3 izpolnjene.

5.2.2   Nosilnost

5.2.2.1   V skladu z določbami iz odstavka 5.2.4 tega pravilnika je največja dovoljena obremenitev posamezne pnevmatike iz odstavka 5.2.2.2 tega pravilnika, vključno s standardno rezervno pnevmatiko (če jo vozilo ima), s katero je opremljeno vozilo:

5.2.2.1.1   pri vozilih, opremljenih s pnevmatikami enakega tipa v enojnem sestavu: najmanj enaka polovici največje tehnično dovoljene osne obremenitve za najbolj obremenjeno os, kot jo določi proizvajalec vozila;

5.2.2.1.2   pri vozilih, opremljenih s pnevmatikami več kot enega tipa v enojnem sestavu: najmanj enaka polovici največje tehnično dovoljene osne obremenitve, ki jo določi proizvajalec vozila za zadevno os;

5.2.2.1.3   pri vozilih, opremljenih s pnevmatikami razreda C1 v dvojnem sestavu: najmanj enaka 0,27-kratniku največje tehnično dovoljene osne obremenitve, ki jo določi proizvajalec vozila za zadevno os;

5.2.2.1.4   pri oseh s pnevmatikami razreda C2 v dvojnem sestavu: najmanj enaka 0,25-kratniku (glede na indeks nosilnosti za dvojni sestav) največje tehnično dovoljene osne obremenitve, ki jo določi proizvajalec vozila za zadevno os.

5.2.2.2   Največja dovoljena obremenitev pnevmatike se določi na naslednji način:

5.2.2.2.1   pri pnevmatikah razreda C1 se upošteva „največja dovoljena obremenitev“ iz odstavka 2 Pravilnika ZN št. 30;

5.2.2.2.2   pri pnevmatikah razreda C2 se upošteva „tabela sprememb nosilnosti glede na hitrost“ iz odstavka 2 Pravilnika ZN št. 54, ki kot funkcijo indeksov nosilnosti in simbolov razredov nazivne hitrosti prikazujejo spremembe nosilnosti, ki jo pnevmatika lahko vzdrži ob upoštevanju največje konstrukcijsko določene hitrosti vozila;

5.2.2.3   proizvajalec zagotovi potrebne informacije o nosilnosti nadomestnih pnevmatik v navodilih za uporabo vozila ali s kakršnimi koli drugimi sredstvi sporočanja v vozilu.

5.2.3   Hitrostna zmogljivost

5.2.3.1   Vsaka pnevmatika, ki je običajno nameščena na vozilo, je opremljena s simbolom hitrostnega razreda.

5.2.3.1.1   Pri pnevmatikah razreda C1 simbol hitrostnega razreda ustreza največji konstrukcijsko določeni hitrosti vozila, pri čemer se pri pnevmatikah hitrostnih razredov V, W in Y upošteva največja dovoljena obremenitev iz Pravilnika št. 30.

5.2.3.1.2   Pri pnevmatikah razreda C2 simbol hitrostnega razreda ustreza največji konstrukcijsko določeni hitrosti vozila in ustrezni kombinaciji obremenitve in hitrosti iz „tabele sprememb nosilnosti glede na hitrost“ iz odstavka 2 Pravilnika ZN št. 54.

5.2.3.2   Zahteve iz odstavkov 5.2.3.1.1 in 5.2.3.1.2 se ne smejo uporabljajo v naslednjih primerih:

5.2.3.2.1   pri zasilnih rezervnih enotah, za katere se uporablja odstavek 5.2.5 tega pravilnika;

5.2.3.2.2   pri vozilih, ki so običajno opremljena z navadnimi pnevmatikami in občasno z zimskimi pnevmatikami, pri čemer simbol hitrostnega razreda zimske pnevmatike ustreza hitrosti, ki je večja od največje konstrukcijsko določene hitrosti vozila ali ni manjša od 160 km/h (ali oboje). Če pa je največja konstrukcijsko določena hitrost vozila večja od hitrosti, ki ustreza simbolu razreda najmanjše hitrosti nameščenih zimskih pnevmatik, je v vozilu na vidnem mestu za voznika nameščeno opozorilo z najnižjo vrednostjo največje hitrostne zmogljivosti nameščenih zimskih pnevmatik;

5.2.3.2.3   pri vozilih, ki so opremljena s pnevmatikami za posebno uporabo. Če pa je največja konstrukcijsko določena hitrost vozila večja od hitrosti, ki ustreza simbolu razreda najmanjše hitrosti nameščenih pnevmatik za posebno uporabo, je v vozilu na vidnem mestu za voznika nameščeno opozorilo z najnižjo vrednostjo največje hitrostne zmogljivosti nameščenih pnevmatik za posebno uporabo;

5.2.3.2.4   pri vozilih, ki so opremljena z vgrajenim sistemom, ki opravlja nalogo omejevanja hitrosti, pri čemer simbol hitrosti pnevmatik ustreza nastavljeni omejeni hitrosti. Če pa je proizvajalec vozila predvidel največjo konstrukcijsko določeno hitrost vozila, večjo od hitrosti, ki ustreza simbolu razreda najmanjše hitrosti nameščenih pnevmatik, je v vozilu na vidnem mestu za voznika nameščeno opozorilo o največji hitrostni zmogljivosti pnevmatik.

5.2.3.3   Proizvajalec zagotovi potrebne informacije o hitrostni zmogljivosti nadomestnih pnevmatik v navodilih za uporabo vozila ali s kakršnimi koli drugimi sredstvi sporočanja v vozilu.

5.2.4   Posebni primeri

5.2.4.1   Pri vozilih, ki so zasnovana za vleko priklopnikov, se zaradi dodatne obremenitve naprave za spenjanje priklopnikov največja dovoljena obremenitev zadnje pnevmatike lahko preseže pri pnevmatikah razreda C1, vendar največ za 15 %. V takem primeru navodila za uporabo vozila ali druga sredstva sporočanja iz odstavka 5.2.3.3 vsebujejo jasne informacije in nasvete v zvezi z največjo dovoljeno hitrostjo vozila pri vleki priklopnika, ki v nobenem primeru ne sme presegati 100 km/h, ter o tlaku zadnje pnevmatike, ki mora znašati najmanj 20 kPa (0,2 bara) nad tlakom pnevmatik, ki se priporoča za običajno uporabo (tj. brez priklopljenega priklopnika).

5.2.4.2   V izjemnih primerih, kadar so vozila zasnovana za pogoje uporabe, ki so nezdružljivi z značilnostmi pnevmatik razreda C1 ali C2, in morajo imeti pnevmatike drugačne značilnosti, se zahteve iz odstavka 5.1.1 tega pravilnika ne uporabljajo, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

5.2.4.2.1   pnevmatike izpolnjujejo tehnične zahteve in so v skladu s prehodnimi določbami iz Pravilnika št. 75 ali Pravilnika št. 106; ter

5.2.4.2.2   homologacijski organ in tehnična služba menita, da so nameščene pnevmatike primerne za pogoje uporabe vozila. Vrsta izjeme in razlog za priznanje se navedeta v poročilu o preskusu ter v sporočilu iz Priloge 2.

5.2.5   Rezervna platišča in pnevmatike

5.2.5.1   Kadar je vozilo opremljeno s standardno rezervno enoto, je slednja enake velikosti kot pnevmatike, ki so dejansko nameščene na vozilo.

5.2.5.2   Vsako vozilo, opremljeno z zasilno rezervno enoto ali pnevmatikami s podaljšano mobilnostjo, je v skladu s tehničnimi in prehodnimi določbami iz Pravilnika št. 64 o zahtevah za opremo vozil z zasilnimi rezervnimi enotami in pnevmatikami s podaljšano mobilnostjo.

Če je treba za namestitev zasilne rezervne enote na vozilo sprejeti posebne varnostne ukrepe (npr. če se zasilna rezervna enota lahko namesti samo na sprednjo os in je torej treba v primeru okvare zadnje standardne enote najprej sprednjo standardno enoto premestiti na zadnjo os), se to jasno navede v navodilih za uporabo vozila ali s kakršnimi koli drugimi sredstvi sporočanja v vozilu in preveri se skladnost z ustreznimi vidiki iz odstavka 5.2.1.3 tega pravilnika.

6.   SPREMEMBA TIPA VOZILA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

6.1   Vsaka sprememba obstoječega tipa vozila se sporoči homologacijskemu organu, ki je podelil homologacijo za tip vozila. Homologacijski organ potem:

| (a) | ob posvetu s proizvajalcem odloči, da se podeli nova homologacija, ali |
| --- | --- |

(a)

ob posvetu s proizvajalcem odloči, da se podeli nova homologacija, ali

| (b) | uporabi postopek iz odstavka 6.1.1 (Revizija) in, če je ustrezno, postopek iz odstavka 6.1.2 (Razširitev). |
| --- | --- |

(b)

uporabi postopek iz odstavka 6.1.1 (Revizija) in, če je ustrezno, postopek iz odstavka 6.1.2 (Razširitev).

6.1.1   Revizija

Kadar se podatki v opisnih listih iz Priloge 1 spremenijo in homologacijski organ presodi, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, se spremembe označi kot „revizija“.

V takem primeru homologacijski organ po potrebi izda revidirane strani opisnih listov iz Priloge 1, pri čemer vsako revidirano stran označi tako, da sta jasno vidna narava spremembe in datum ponovne izdaje. Tej zahtevi ustreza tudi izdaja konsolidirane posodobljene različice opisnih listov iz Priloge 1 z izčrpnim opisom spremembe.

6.1.2   Razširitev

Sprememba se označi kot „razširitev“, če so bili podatki v opisnih listih iz Priloge 1 spremenjeni in

| (a) | so potrebni dodatni pregledi ali preskusi ali |
| --- | --- |

(a)

so potrebni dodatni pregledi ali preskusi ali

| (b) | so bile spremenjene katere koli informacije v sporočilu (razen v njegovih prilogah) ali |
| --- | --- |

(b)

so bile spremenjene katere koli informacije v sporočilu (razen v njegovih prilogah) ali

| (c) | se je zahtevala homologacija v skladu s poznejšimi spremembami Pravilnika po začetku njihove veljavnosti. |
| --- | --- |

(c)

se je zahtevala homologacija v skladu s poznejšimi spremembami Pravilnika po začetku njihove veljavnosti.

6.2   Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb v skladu s postopkom iz odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. Poleg tega se ustrezno spremeni seznam opisnih listov in poročil o preskusu, priložen dokumentu s sporočilom iz Priloge 1, da se navede datum najnovejše revizije ali razširitve.

6.3   Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu obrazcu sporočila, ki je bil sestavljen za takšno razširitev.

7.   SKLADNOST PROIZVODNJE

7.1   Postopki preverjanja skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s splošnimi določbami iz člena 2 in Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ter izpolnjevati naslednje zahteve:

7.2   vozilo, homologirano v skladu s tem pravilnikom, mora biti izdelano tako, da ustreza homologiranemu tipu in izpolnjuje zahteve iz odstavka 5;

7.3   homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Takšna preverjanja se običajno opravijo enkrat na dve leti.

8.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

8.1   Homologacija, ki je bila podeljena za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 7.

8.2   Če pogodbenica prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, tako da jim pošlje sporočilo na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

9.   DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip vozila, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo, in ta potem obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

10.   NAZIVI IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, IN HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo nazive in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in ki se jim pošljejo certifikati, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije.

---

(1)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, odst. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  Kot je opredeljeno v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

2

---

PRILOGA 1

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

Opisni list

v skladu s Pravilnikom o namestitvi pnevmatik

1.   SPLOŠNO

1.1   Znamka (blagovno ime proizvajalca): ...

1.2   Tip: ...

1.2.1   Trgovska imena (če obstajajo): ...

1.3   Podatki za identifikacijo tipa vozila, če je oznaka na vozilu (1): ...

1.3.1   Mesto navedene oznake: ...

1.4   Kategorija vozila (2): ...

1.5   Naziv in naslov proizvajalca: ...

1.6   Nazivi in naslovi proizvodnih obratov: ...

1.7   Naziv in naslov zastopnika proizvajalca (če obstaja): ...

2.   SPLOŠNI KONSTRUKCIJSKI PODATKI O VOZILU

2.1   Fotografije in/ali risbe reprezentativnega vozila: ...

2.2   Število osi in platišč: ...

2.2.1   Število in lega osi s pnevmatikami v dvojnem sestavu: ...

2.2.2   Število in lega krmiljenih osi: ...

2.2.3   Pogonske osi (število, lega, medsebojna povezava): ...

3.   MASE IN MERE (3)
  , (4)

3.1   Koloteki in širine osi

3.1.1   Kolotek vsake krmiljene osi (5): ...

3.1.2   Kolotek vseh drugih osi  (5):: ...

3.1.3   Širina najširše zadnje osi: ...

3.1.4   Širina skrajne sprednje osi (merjena med skrajnimi zunanjimi točkami pnevmatik, razen izbokline pnevmatik v bližini točke dotika s podlago): ...

3.2   Največja tehnično dovoljena masa obremenjenega vozila po podatkih proizvajalca (6)
  , (7): ...

3.3   Največja tehnično dovoljena obremenitev vsake osi: ...

3.4   Vozilo je/ni (8) primerno za vleko bremena

3.5   Največja konstrukcijsko določena hitrost vozila (v km/h) (9): ...

4.   OBEŠENJE

4.1   Pnevmatike in platišča

4.1.1   Kombinacije pnevmatika/platišče (10):

| (a) | za pnevmatike se navedejo:






  — | oznake velikosti, ... |
| --- | --- | --- |

(a)

za pnevmatike se navedejo:

—

oznake velikosti, ...

| — | indeks nosilnosti  (7), ... |
| --- | --- |

—

indeks nosilnosti  (7), ...

| — | simbol hitrostnega razreda  (7); ... |
| --- | --- |

—

simbol hitrostnega razreda  (7); ...

| (b) | za platišča se navedejo velikosti kolesnega obroča in globine naleganja. ... |
| --- | --- |

(b)

za platišča se navedejo velikosti kolesnega obroča in globine naleganja. ...

4.1.2   Osi

4.1.2.1   Os 1:

4.1.2.2   Os 2:

itd.

4.1.3   Tlak v pnevmatikah, ki ga priporoča proizvajalec vozila (kPa): ...

4.1.4   Opis naprav za oprijem v snežnih razmerah ter kombinacij pnevmatika/platišče na sprednjih in/ali zadnjih oseh, primernih za tip vozila, kot jih priporoča proizvajalec: ...

4.1.5   Kratek opis zasilne rezervne enote (če obstaja): ...

4.1.6   Kratek opis sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah (če je vgrajen): ...

5.   KAROSERIJA

5.1   Okrovi koles

5.1.1   Kratek opis vozila glede na okrove koles: ...

6.   RAZNO

6.1   Naprave za omejevanje hitrosti

6.1.1   Proizvajalci: ...

6.1.2   Tipi: ...

6.1.3   Homologacijske številke, če so na voljo: ...

6.1.4   Hitrost ali območje hitrosti za nastavitev omejitve hitrosti: ... km/h

---

(1)  Če podatki za identifikacijo tipa vsebujejo znake, ki niso bistveni za opis vozila, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot, vsebovanih v tem opisnem listu, je treba te znake v dokumentaciji nadomestiti s simbolom “?“ (npr. ABC??123??).

(2)  Kot je opredeljeno v oddelku 2 Konsolidirane resolucije o konstrukciji vozil (R.E.3.) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.4).

(3)  Kadar obstajata izvedenka z običajno kabino in izvedenka s spalno kabino, je treba navesti podatke o masah in merah za obe izvedenki.

(4)  Standard ISO 612:1978 – Cestna vozila – Mere motornih in vlečenih vozil – pogoji in opredelitve.

(5)  Standard ISO 612-1978 – Opredelitev št. 6.5.

(6)  Za priklopnike ali polpriklopnike in za vozila, speta s priklopnikom ali polpriklopnikom, ki na napravo za spenjanje ali na sedlo delujejo z znatno navpično silo, mora biti ta sila, deljena s standardnim gravitacijskim pospeškom, vključena v največjo tehnično dovoljeno maso.

(7)  Tukaj je treba vpisati najvišje in najnižje vrednosti za vsako varianto.

(8)  Neustrezno črtati.

(9)  Če pri motornih vozilih proizvajalec vozila dovoli, da se nekatere upravljavske funkcije pred začetkom uporabe vozila ali po njem spremenijo (npr. z nadgradnjo, izbiro, omogočanjem ali onemogočanjem programske ali strojne opreme), zaradi česar se poveča največja hitrost vozila, je treba navesti največjo možno hitrost, ki jo je mogoče doseči z nastavitvijo teh upravljavskih funkcij. Pri priklopnikih je treba navesti največjo dovoljeno hitrost, kot jo je določil proizvajalec vozila.

(10)  Za pnevmatike, označene z napisom ZR pred oznako premera kolesnega obroča, namenjene za namestitev na vozila, katerih največja konstrukcijsko določena hitrost presega 300 km/h, je treba navesti enakovredne informacije.

---

PRILOGA 2

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Izdal: | (naziv homologacijskega organa)...... |
| --- | --- | --- |

Image 25

Izdal:

(naziv homologacijskega organa)......

| o (2): | podeljeni homologaciji |
| --- | --- |
| | razširjeni homologaciji |
| | zavrnjeni homologaciji |
| | preklicani homologaciji |
| | dokončnem prenehanju proizvodnje |

o (2):

podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

zavrnjeni homologaciji

preklicani homologaciji

dokončnem prenehanju proizvodnje

tipa vozila glede na namestitev pnevmatik

| Št. homologacije: ... | Št. razširitve: ... |
| --- | --- |

Št. homologacije: ...

Št. razširitve: ...

ODDELEK I

1.   Znamka (blagovno ime proizvajalca): ...

2.   Tip: ...

2.1   Trgovska imena (če obstajajo): ...

3.   Podatki za identifikacijo tipa vozila, če je oznaka na vozilu (3): ...

3.1   Mesto navedene oznake: ...

4.   Kategorija vozila (4): ...

5.   Naziv in naslov proizvajalca: ...

6.   Nazivi in naslovi proizvodnih obratov: ...

7.   Naziv in naslov zastopnika proizvajalca (če obstaja): ...

ODDELEK II

1.   Dodatne informacije: glej dodatek

2.   Tehnična služba, pristojna za izvajanje preskusov: ...

3.   Datum poročila o preskusu: ...

4.   Številka poročila o preskusu: ...

5.   Morebitne pripombe: glej dodatek

6.   Kraj: ...

7.   Datum: ...

8.   Podpis: ...

9.   Informacijska dokumentacija (po potrebi): ...

Dodatek k obrazcu sporočila št. ... o homologaciji vozila glede na namestitev pnevmatik

1.   Dodatne informacije

1.1   Kratek opis tipa vozila glede na konstrukcijo, mere, oblike in uporabljene materiale: ...

1.2   Kombinacije pnevmatika/platišče (vključno z velikostjo pnevmatike ter velikostjo kolesnega obroča in globino naleganja platišča): ...

1.3   Simbol najnižjega potrebnega hitrostnega razreda, združljiv z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo vozila (za vsako varianto) (za pnevmatike, označene z napisom ZR pred oznako premera kolesnega obroča in namenjene namestitvi na vozila z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, ki presega 300 km/h, se navedejo enakovredne informacije): ...

1.4   Indeks najmanjše nosilnosti, združljiv z največjo tehnično dovoljeno obremenitvijo vsake osi (za vsako varianto) (po potrebi prilagojen v skladu z odstavkom 5.2.2.2 tega pravilnika): ...

1.5   Kombinacije pnevmatika/platišče (vključno z velikostjo pnevmatike ter velikostjo kolesnega obroča in globino naleganja platišča), ki se lahko uporabljajo z napravami za oprijem v snežnih razmerah: ...

2.   Vozilo kategorije M1 je/ni (2) primerno za vleko bremena in obremenitev zadnjih pnevmatik je presežena za ... %

3.   Vozilo je/ni (2) homologirano v skladu s Pravilnikom št. 64 glede na zasilno rezervno enoto tipa 1/2/3/4/5  (2)

4.   Vozilo je/ni (2) homologirano v skladu s Pravilnikom št. 64 glede na sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah

4.1   Kratek opis sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah (če je vgrajen): ...

---

(1)  Številčna oznaka države, ki je podelila, razširila, zavrnila ali preklicala homologacijo (glej določbe o homologaciji v Pravilniku).

(2)  Neustrezno črtati.

(3)  Če podatki za identifikacijo tipa vsebujejo znake, ki niso bistveni za opis vozila, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot, vsebovanih v tem opisnem listu, je treba te znake v dokumentaciji nadomestiti s simbolom “?“ (npr. ABC??123??).

(4)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, odst. 2.

---

PRILOGA 3

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKE OZNAKE

(glej odstavke 4.4 do 4.4.2 tega pravilnika)

Image 26

a = najmanj 8 mm

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila glede na namestitev pnevmatik homologiran v Belgiji (E6) v skladu s Pravilnikom št. 142. Prvi dve števki homologacijske številke pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 142 v njegovi izvirni obliki.

---