# Az Európai Unió L 48/2020

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 48 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 63. évfolyam2020. február 21. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 48

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

63. évfolyam2020. február 21.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/236 Végrehajtási Rendelete (2020. február 14.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Huile d'olive de Provence [OEM]) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/237 végrehajtási rendelete (2020. február 14.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzésérőlBjelovarski kvargl (OFJ) | 2 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/238 végrehajtási rendelete (2020. február 20.) az L-treonin valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (
  1
  ) | 3 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/239 végrehajtási rendelete (2020. február 20.) a 901/2014/EU végrehajtási rendeletnek a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok típusjóváhagyási eljárása keretében használt minták tekintetében az Euro 5 és az Euro 5+ környezetvédelmi szint követelményeihez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról (
  1
  ) | 6 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (EU) 2020/240 (2020. február 20.) az egyes tagállamokban a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2020/47 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2020) 1082. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 12 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | 118. számú ENSZ-előírás – Egységes rendelkezések az egyes gépjármű-kategóriák kialakításában használt anyagok égési tulajdonságairól és/vagy üzemanyag- és kenőanyag-taszító képességéről [2020/241] | 26 |
| | * | 142. számú ENSZ-előírás – Egységes rendelkezések a gépjárműveknek a gumiabroncsaik felszerelése tekintetében történő jóváhagyásáról (2020/242) | 60 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2020/236 Végrehajtási Rendelete (2020. február 14.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Huile d'olive de Provence [OEM])

1

*

A Bizottság (EU) 2020/237 végrehajtási rendelete (2020. február 14.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzésérőlBjelovarski kvargl (OFJ)

2

*

A Bizottság (EU) 2020/238 végrehajtási rendelete (2020. február 20.) az L-treonin valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (
  1
  )

1

3

*

A Bizottság (EU) 2020/239 végrehajtási rendelete (2020. február 20.) a 901/2014/EU végrehajtási rendeletnek a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok típusjóváhagyási eljárása keretében használt minták tekintetében az Euro 5 és az Euro 5+ környezetvédelmi szint követelményeihez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról (
  1
  )

1

6

HATÁROZATOK

*

A Bizottság végrehajtási határozata (EU) 2020/240 (2020. február 20.) az egyes tagállamokban a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2020/47 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2020) 1082. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2020) 1082. számú dokumentummal történt)

1

12

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

118. számú ENSZ-előírás – Egységes rendelkezések az egyes gépjármű-kategóriák kialakításában használt anyagok égési tulajdonságairól és/vagy üzemanyag- és kenőanyag-taszító képességéről [2020/241]

26

*

142. számú ENSZ-előírás – Egységes rendelkezések a gépjárműveknek a gumiabroncsaik felszerelése tekintetében történő jóváhagyásáról (2020/242)

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2020.2.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 48/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.2.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 48/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/236 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. február 14.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről („Huile d'olive de Provence” [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) Franciaország kérelmét az „Huile d'olive de Provence” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) Franciaország kérelmét az „Huile d'olive de Provence” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért az „Huile d'olive de Provence” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért az „Huile d'olive de Provence” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az „Huile d’olive de Provence” (OEM) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első bekezdésben szereplő elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.5. osztályba – Olajok és zsírok (vaj, margarin, olaj stb.) – tartozó terméket jelöl.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. február 14-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 325., 2019.9.30., 10. o.

2

(3)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 2020.2.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 48/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.2.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 48/2

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/237 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. február 14.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről„Bjelovarski kvargl” (OFJ)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) Horvátország kérelmét a „Bjelovarski kvargl” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) Horvátország kérelmét a „Bjelovarski kvargl” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Bjelovarski kvargl” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Bjelovarski kvargl” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Bjelovarski kvargl” (OFJ) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első bekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.3. osztályba (Sajtok) tartozó terméket jelöl.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. február 14-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 320., 2019.9.24., 9. o.

2

(3)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 2020.2.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 48/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.2.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 48/3

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/238 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. február 20.)

az L-treonin valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról.

| (2) | Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmeket nyújtottak be a Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 vagy Corynebacterium glutamicum KCCM 80118 által előállított L-treonin valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő felhasználásának engedélyezésére vonatkozóan. E kérelmekhez csatolták az említett rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(2)

Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmeket nyújtottak be a Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 vagy Corynebacterium glutamicum KCCM 80118 által előállított L-treonin valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő felhasználásának engedélyezésére vonatkozóan. E kérelmekhez csatolták az említett rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (3) | A kérelmek a „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó, a Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 vagy Corynebacterium glutamicum KCCM 80118 által előállított L-treonin valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésére vonatkoznak. |
| --- | --- |

(3)

A kérelmek a „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó, a Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 vagy Corynebacterium glutamicum KCCM 80118 által előállított L-treonin valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésére vonatkoznak.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2019. január 22-i véleményeiben (2), (3) megállapította, hogy a Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 vagy Corynebacterium glutamicum KCCM 80118 által előállított L-treonin – étrend-kiegészítőként megfelelő mennyiségben adagolva – a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre. A Hatóság ezenkívül megállapította, hogy az adalékanyag valamennyi állatfaj esetében az L-treonin aminosav hatékony forrása, és annak érdekében, hogy mind a kérődzőkben, mind a nem kérődző fajokban hasznosuljon, védeni kell a bendőben való lebomlástól. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentést. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2019. január 22-i véleményeiben (2), (3) megállapította, hogy a Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 vagy Corynebacterium glutamicum KCCM 80118 által előállított L-treonin – étrend-kiegészítőként megfelelő mennyiségben adagolva – a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre. A Hatóság ezenkívül megállapította, hogy az adalékanyag valamennyi állatfaj esetében az L-treonin aminosav hatékony forrása, és annak érdekében, hogy mind a kérődzőkben, mind a nem kérődző fajokban hasznosuljon, védeni kell a bendőben való lebomlástól. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentést.

| (5) | A Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 vagy Corynebacterium glutamicum KCCM 80118 által előállított L-treonin értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó adalékanyag használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(5)

A Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 vagy Corynebacterium glutamicum KCCM 80118 által előállított L-treonin értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó adalékanyag használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A mellékletben meghatározott, a „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és az „aminosavak, sóik és analógjaik” funkcionális csoportba tartozó készítmény takarmány-adalékanyagként való használata a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. február 20-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  EFSA Journal 2019;17(2):5602.

2

(3)  EFSA Journal 2019;17(3):5603.

3

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Maximá-lis életkor | Legkisebb tartalom | Legnagyobb tartalom | Egyéb rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: tápértékkel rendelkező adalékanyagok. Funkcionális csoport: aminosavak, sóik és analógjaik. |
| 3c410 | - | L-treonin | Az adalékanyag összetétele

  Por, legalább 98 %-os
  L-treonin tartalommal (szárazanyagra vetítve).

  A hatóanyag jellemzése


  Corynebacterium glutamicum KCCM 80117-tel vagy

  Corynebacterium glutamicum KCCM 80118-cal való fermentációval előállított L-treonin
  Kémiai képlet: C4H9NO3

  CAS-szám: 72-19-5.

  Analitikai módszerek
   (1)

  A takarmány-adalékanyagban található L-treonin meghatározása:






  — | A Food Chemical Codex L-treoninról szóló monográfiája és |

Az adalékanyag azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Maximá-lis életkor

Legkisebb tartalom

Legnagyobb tartalom

Egyéb rendelkezések

Az engedély lejárta

mg/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: tápértékkel rendelkező adalékanyagok. Funkcionális csoport: aminosavak, sóik és analógjaik.

3c410

-

L-treonin

Az adalékanyag összetétele

Por, legalább 98 %-os

L-treonin tartalommal (szárazanyagra vetítve).

A hatóanyag jellemzése

Corynebacterium glutamicum KCCM 80117-tel vagy

Corynebacterium glutamicum KCCM 80118-cal való fermentációval előállított L-treonin

Kémiai képlet: C4H9NO3

CAS-szám: 72-19-5.

Analitikai módszerek
   (1)

A takarmány-adalékanyagban található L-treonin meghatározása:

—

A Food Chemical Codex L-treoninról szóló monográfiája és

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és optikai meghatározással (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180. |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és optikai meghatározással (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180.

Az előkeverékekben található L-treonin meghatározása:

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és optikai meghatározással (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180 és |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és optikai meghatározással (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180 és

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS), 152/2009/EK bizottsági rendelet (III. melléklet, F. pont). |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS), 152/2009/EK bizottsági rendelet (III. melléklet, F. pont).

A takarmánykeverékekben és takarmány-alapanyagokban található L-treonin meghatározása:

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS): 152/2009/EK bizottsági rendelet (III. melléklet, F. pont). |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és fotometriás meghatározással (IEC-VIS): 152/2009/EK bizottsági rendelet (III. melléklet, F. pont).

A vízben található L-treonin meghatározása:

| — | ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és optikai meghatározással (IEC-VIS/FLD). |
| --- | --- |

—

ioncserés kromatográfia oszlopról való eluálódás utáni származékképzéssel és optikai meghatározással (IEC-VIS/FLD).

Vala-mennyi faj

-

-

-

| 1. | Az L-treonin forgalmazása és készítmények adalékanyagaként való felhasználása megengedett. |
| --- | --- |

1.

Az L-treonin forgalmazása és készítmények adalékanyagaként való felhasználása megengedett.

| 2. | Az L-treonin az ivóvízen keresztül felhasználható. |
| --- | --- |

2.

Az L-treonin az ivóvízen keresztül felhasználható.

| 3. | Az adalékanyag címkézése révén fel kell tüntetni a nedvességtartalmat. |
| --- | --- |

3.

Az adalékanyag címkézése révén fel kell tüntetni a nedvességtartalmat.

| 4. | Az adalékanyag és az előkeverékek címkézése révén fel kell tüntetni a következőt:
  „Az L-treoninnel – különösen az ivóvízen keresztül – történő kiegészítés esetén az egyensúlyhiányok elkerülése végett figyelembe kell venni az összes esszenciális és feltételesen esszenciális aminosavat.” |
| --- | --- |

4.

Az adalékanyag és az előkeverékek címkézése révén fel kell tüntetni a következőt:

„Az L-treoninnel – különösen az ivóvízen keresztül – történő kiegészítés esetén az egyensúlyhiányok elkerülése végett figyelembe kell venni az összes esszenciális és feltételesen esszenciális aminosavat.”

2030.3.12.

---

(1)  (1) Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 2020.2.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 48/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.2.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 48/6

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/239 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. február 20.)

a 901/2014/EU végrehajtási rendeletnek a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok típusjóváhagyási eljárása keretében használt minták tekintetében az Euro 5 és az Euro 5+ környezetvédelmi szint követelményeihez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló, 2013. január 15-i 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 27. cikke (4) bekezdésére, 29. cikke (4) bekezdésére, 32. cikke (1) bekezdésére és 38. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Euro 5 környezetvédelmi szintnek az L kategóriájú járművek esetében való alkalmazását érintő, az (EU) 2019/129 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) által bevezetett követelmények értelmében adott időpontoktól bizonyos jármű-alkategóriáknak további műszaki követelményeknek kell megfelelniük. Más alkategóriák vagy mentességet kaptak, vagy a 168/2013/EU rendeletben eredetileg előírt időpontnál később kell megfeleljenek bizonyos követelményeknek. |
| --- | --- |

(1)

Az Euro 5 környezetvédelmi szintnek az L kategóriájú járművek esetében való alkalmazását érintő, az (EU) 2019/129 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) által bevezetett követelmények értelmében adott időpontoktól bizonyos jármű-alkategóriáknak további műszaki követelményeknek kell megfelelniük. Más alkategóriák vagy mentességet kaptak, vagy a 168/2013/EU rendeletben eredetileg előírt időpontnál később kell megfeleljenek bizonyos követelményeknek.

| (2) | Az (EU) 2019/129 rendelet által bevezetett módosítások figyelembevétele érdekében a 901/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletben (3) meghatározott közigazgatási típusjóváhagyási mintákat ki kell igazítani egyrészt a típusjóváhagyási eljárás megkönnyítése érdekében, másrészt azért, hogy a nemzeti hatóságok ellenőrizhessék az Euro 5 és Euro 5+ szintű járművekkel szemben támasztott, adott időpontoktól alkalmazandó követelményeknek való megfelelést. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2019/129 rendelet által bevezetett módosítások figyelembevétele érdekében a 901/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletben (3) meghatározott közigazgatási típusjóváhagyási mintákat ki kell igazítani egyrészt a típusjóváhagyási eljárás megkönnyítése érdekében, másrészt azért, hogy a nemzeti hatóságok ellenőrizhessék az Euro 5 és Euro 5+ szintű járművekkel szemben támasztott, adott időpontoktól alkalmazandó követelményeknek való megfelelést.

| (3) | A 901/2014/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A 901/2014/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a „Műszaki Bizottság – Gépjárművek” elnevezésű bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a „Műszaki Bizottság – Gépjárművek” elnevezésű bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 901/2014/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A szöveg a következő 12a. cikkel egészül ki:

  „12a. cikk
  Átmeneti rendelkezések

  (1)   A tagállami hatóságok 2020. június 30-ig továbbra is megadják a járműtípusok típusjóváhagyását e rendelet 2020. március 11-én alkalmazandó változatának megfelelően.


  (2)   A tagállamok 2020. december 31-ig engedélyezik az e rendelet 2020. március 11-én alkalmazandó változatának megfelelően jóváhagyott járműtípusokon alapuló járművek forgalomba hozatalát, nyilvántartásba vételét és forgalomba helyezését.” |
| --- | --- |

1.

A szöveg a következő 12a. cikkel egészül ki:

„12a. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   A tagállami hatóságok 2020. június 30-ig továbbra is megadják a járműtípusok típusjóváhagyását e rendelet 2020. március 11-én alkalmazandó változatának megfelelően.

(2)   A tagállamok 2020. december 31-ig engedélyezik az e rendelet 2020. március 11-én alkalmazandó változatának megfelelően jóváhagyott járműtípusokon alapuló járművek forgalomba hozatalát, nyilvántartásba vételét és forgalomba helyezését.”

| 2. | Az I., a IV., a VII. és a VIII. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

2.

Az I., a IV., a VII. és a VIII. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. február 20-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 60., 2013.3.2., 52. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/129 rendelete (2019. január 16.) a 168/2013/EU rendeletnek az Euro 5 szintnek a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok típusjóváhagyásához való alkalmazása tekintetében történő módosításáról (HL L 30., 2019.1.31., 106. o.).

2

(3)  A Bizottság 901/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. július 18.) a 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyására és piacfelügyeletére vonatkozó közigazgatási követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 249., 2014.8.22., 1. o.).

3

---

MELLÉKLET

1.

| a) | a B. rész a következőképpen módosul:






  i. | az 1. pont a következő 1.4. ponttal egészül ki:






  „1.4. | A járművek és járműtípusok az alábbi táblázatnak megfelelően minősíthetők az Euro 5, illetve az Euro 5+ környezetvédelmi szintnek megfelelőnek:

  Az Euro 5, illetve az Euro 5+ környezetvédelmi szint azonosítása az L kategóriájú járművek esetében










  Kategória/Alkategória | Kötelező:
  az új járműtípusok esetében 2020.1.1-jétől
  a meglévő járműtípusok esetében 2021.1.1-jétől | Körny. szint | Kötelező:
  az új járműtípusok esetében 2024.1.1-jétől
  a meglévő járműtípusok esetében 2025.1.1-jétől | Körny. szint |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L1e | az OBD-rendszer nem követelmény | Euro 5 | az OBD-rendszer nem követelmény | Euro 5 |
| I., IV. és V. típusú vizsgálat: Euro 5 | I., IV. és V. típusú vizsgálat: Euro 5 |
| L2e (kivéve L2e-U) | az OBD-rendszer nem követelmény | Euro 5 | az OBD-rendszer nem követelmény | Euro 5 |
| I., IV. és V. típusú vizsgálat: Euro 5 | I., IV. és V. típusú vizsgálat: Euro 5 |
| L2e-U | az OBD-rendszer nem követelmény | Euro 5 | az OBD-rendszer nem követelmény | Euro 5+ |
| I. típusú vizsgálat: Euro 4 | I. típusú vizsgálat: Euro 5 |
| IV. és V. típusú vizsgálat: Euro 5 | IV. és V. típusú vizsgálat: Euro 5 |
| L3e (kivéve Enduro és Trial), L4e, L5e-A és L7e-A | az OBD I. fázisú rendszer nyomon követi az áramköri és elektronikai meghibásodásokat, és hibajelzést ad, ha: | Euro 5 | az OBD I. fázisú rendszer nyomon követi az áramköri és elektronikai meghibásodásokat, és hibajelzést ad, ha: | Euro 5+ |
| a) | a kibocsátás meghaladja a 168/2013/EU rendelet VI. melléklete B1. szakaszában a fedélzeti diagnosztikával kapcsolatosan előírt kibocsátási küszöbértékeket, és |

a)

a B. rész a következőképpen módosul:

i.

az 1. pont a következő 1.4. ponttal egészül ki:

„1.4.

A járművek és járműtípusok az alábbi táblázatnak megfelelően minősíthetők az Euro 5, illetve az Euro 5+ környezetvédelmi szintnek megfelelőnek:

Az Euro 5, illetve az Euro 5+ környezetvédelmi szint azonosítása az L kategóriájú járművek esetében

Kategória/Alkategória

Kötelező:

az új járműtípusok esetében 2020.1.1-jétől

a meglévő járműtípusok esetében 2021.1.1-jétől

Körny. szint

Kötelező:

az új járműtípusok esetében 2024.1.1-jétől

a meglévő járműtípusok esetében 2025.1.1-jétől

Körny. szint

L1e

az OBD-rendszer nem követelmény

Euro 5

az OBD-rendszer nem követelmény

Euro 5

I., IV. és V. típusú vizsgálat: Euro 5

I., IV. és V. típusú vizsgálat: Euro 5

L2e (kivéve L2e-U)

az OBD-rendszer nem követelmény

Euro 5

az OBD-rendszer nem követelmény

Euro 5

I., IV. és V. típusú vizsgálat: Euro 5

I., IV. és V. típusú vizsgálat: Euro 5

L2e-U

az OBD-rendszer nem követelmény

Euro 5

az OBD-rendszer nem követelmény

Euro 5+

I. típusú vizsgálat: Euro 4

I. típusú vizsgálat: Euro 5

IV. és V. típusú vizsgálat: Euro 5

IV. és V. típusú vizsgálat: Euro 5

L3e (kivéve Enduro és Trial), L4e, L5e-A és L7e-A

az OBD I. fázisú rendszer nyomon követi az áramköri és elektronikai meghibásodásokat, és hibajelzést ad, ha:

Euro 5

az OBD I. fázisú rendszer nyomon követi az áramköri és elektronikai meghibásodásokat, és hibajelzést ad, ha:

Euro 5+

a)

a kibocsátás meghaladja a 168/2013/EU rendelet VI. melléklete B1. szakaszában a fedélzeti diagnosztikával kapcsolatosan előírt kibocsátási küszöbértékeket, és

| a) | a kibocsátás meghaladja a 168/2013/EU rendelet VI. melléklete B2. szakaszában a fedélzeti diagnosztikával kapcsolatosan előírt kibocsátási küszöbértékeket, és |
| --- | --- |

a)

a kibocsátás meghaladja a 168/2013/EU rendelet VI. melléklete B2. szakaszában a fedélzeti diagnosztikával kapcsolatosan előírt kibocsátási küszöbértékeket, és

| b) | a motornyomatékot jelentősen csökkentő üzemmód lép életbe. |
| --- | --- |

b)

a motornyomatékot jelentősen csökkentő üzemmód lép életbe.

| b) | a motornyomatékot jelentősen csökkentő üzemmód lép életbe. |
| --- | --- |

b)

a motornyomatékot jelentősen csökkentő üzemmód lép életbe.

az OBD II. fázisú rendszer nyomon követi a kibocsátáscsökkentő rendszer meghibásodását és elhasználódását (kivéve a katalizátor ellenőrzését), és hibajelzést ad, ha:

az OBD II. fázisú rendszer nyomon követi a kibocsátáscsökkentő rendszer meghibásodását és elhasználódását, és hibajelzést ad, ha:

a kibocsátás meghaladja a 168/2013/EU rendelet VI. melléklete B1. szakaszában a fedélzeti diagnosztikával kapcsolatosan előírt kibocsátási küszöbértékeket.

a kibocsátás meghaladja a 168/2013/EU rendelet VI. melléklete B2. szakaszában a fedélzeti diagnosztikával kapcsolatosan előírt kibocsátási küszöbértékeket.

I., IV. és V. típusú vizsgálat: Euro 5

I., IV. és V. típusú vizsgálat: Euro 5

Enduro L3e-AxE és Trial L3e-AxT

az OBD I. fázisú rendszer nyomon követi az áramköri és elektronikai meghibásodásokat, és hibajelzést ad, ha:

Euro 5

az OBD I. fázisú rendszer nyomon követi az áramköri és elektronikai meghibásodásokat, és hibajelzést ad, ha:

Euro 5+

| a) | a kibocsátás meghaladja a 168/2013/EU rendelet VI. melléklete B1. szakaszában a fedélzeti diagnosztikával kapcsolatosan előírt kibocsátási küszöbértékeket, és |
| --- | --- |

a)

a kibocsátás meghaladja a 168/2013/EU rendelet VI. melléklete B1. szakaszában a fedélzeti diagnosztikával kapcsolatosan előírt kibocsátási küszöbértékeket, és

| a) | a kibocsátás meghaladja a 168/2013/EU rendelet VI. melléklete B2. szakaszában a fedélzeti diagnosztikával kapcsolatosan előírt kibocsátási küszöbértékeket, és |
| --- | --- |

a)

a kibocsátás meghaladja a 168/2013/EU rendelet VI. melléklete B2. szakaszában a fedélzeti diagnosztikával kapcsolatosan előírt kibocsátási küszöbértékeket, és

| b) | a motornyomatékot jelentősen csökkentő üzemmód lép életbe. |
| --- | --- |

b)

a motornyomatékot jelentősen csökkentő üzemmód lép életbe.

| b) | a motornyomatékot jelentősen csökkentő üzemmód lép életbe. |
| --- | --- |

b)

a motornyomatékot jelentősen csökkentő üzemmód lép életbe.

I. típusú vizsgálat: Euro 4

I. típusú vizsgálat: Euro 5

IV. és V. típusú vizsgálat: Euro 5

IV. és V. típusú vizsgálat: Euro 5

L5e (kivéve Le5-A) és L7e (kivéve L7e-A)

az OBD I. fázisú rendszer nyomon követi az áramköri és elektronikai meghibásodásokat, és hibajelzést ad, ha:

Euro 5

az OBD I. fázisú rendszer nyomon követi az áramköri és elektronikai meghibásodásokat, és hibajelzést ad, ha:

Euro 5+

| a) | a kibocsátás meghaladja a 168/2013/EU rendelet VI. melléklete B1. szakaszában a fedélzeti diagnosztikával kapcsolatosan előírt kibocsátási küszöbértékeket, és |
| --- | --- |

a)

a kibocsátás meghaladja a 168/2013/EU rendelet VI. melléklete B1. szakaszában a fedélzeti diagnosztikával kapcsolatosan előírt kibocsátási küszöbértékeket, és

| a) | a kibocsátás meghaladja a 168/2013/EU rendelet VI. melléklete B2. szakaszában a fedélzeti diagnosztikával kapcsolatosan előírt kibocsátási küszöbértékeket, és |
| --- | --- |

a)

a kibocsátás meghaladja a 168/2013/EU rendelet VI. melléklete B2. szakaszában a fedélzeti diagnosztikával kapcsolatosan előírt kibocsátási küszöbértékeket, és

| b) | a motornyomatékot jelentősen csökkentő üzemmód lép életbe. |
| --- | --- |

b)

a motornyomatékot jelentősen csökkentő üzemmód lép életbe.

| b) | a motornyomatékot jelentősen csökkentő üzemmód lép életbe. |
| --- | --- |

b)

a motornyomatékot jelentősen csökkentő üzemmód lép életbe.

I., IV. és V. típusú vizsgálat: Euro 5

I., IV. és V. típusú vizsgálat: Euro 5

L6e, kivéve L6e-B

az OBD-rendszer nem követelmény

Euro 5

az OBD-rendszer nem követelmény

Euro 5

I., IV. és V. típusú vizsgálat: Euro 5

I., IV. és V. típusú vizsgálat: Euro 5

L6e-B

az OBD-rendszer nem követelmény

Euro 5

az OBD-rendszer nem követelmény

Euro 5+”

I. típusú vizsgálat: Euro 4

I. típusú vizsgálat: Euro 5

IV. és V. típusú vizsgálat: Euro 5

IV. és V. típusú vizsgálat: Euro 5

| ii. | a 2.8. pont a következőképpen módosul:






  — | az adatközlő lap 4.0.1. rovatának helyébe az alábbi szöveg lép:








  „4.0.1. | L1e – L7e | Környezetvédelmi szint: Euro (3/4/5/5+) (4)” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

ii.

a 2.8. pont a következőképpen módosul:

—

az adatközlő lap 4.0.1. rovatának helyébe az alábbi szöveg lép:

„4.0.1.

L1e – L7e

Környezetvédelmi szint: Euro (3/4/5/5+) (4)”

| — | az adatközlő lap a 7.6.3.4. rovat után az alábbi 7.6.3.5. rovattal egészül ki:







  „7.6.3.5. | L3e – L7e(10) | Az ETC meghibásodása esetén lehetséges alapmódok leírása” |
| --- | --- | --- | --- |

—

az adatközlő lap a 7.6.3.4. rovat után az alábbi 7.6.3.5. rovattal egészül ki:

„7.6.3.5.

L3e – L7e(10)

(10)

Az ETC meghibásodása esetén lehetséges alapmódok leírása”

| b) | a 3. függelékben az adatközlő lap 4.0.1. rovatának helyébe az alábbi szöveg lép:







  „4.0.1. | L1e – L7e | Környezetvédelmi szint: Euro (3/4/5/5+) (4)” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a 3. függelékben az adatközlő lap 4.0.1. rovatának helyébe az alábbi szöveg lép:

„4.0.1.

L1e – L7e

Környezetvédelmi szint: Euro (3/4/5/5+) (4)”

4

| c) | a 6. függelékben az adatközlő lap 4.0.1. rovatának helyébe az alábbi szöveg lép:







  „4.0.1. | L1e – L7e | Környezetvédelmi szint: Euro (3/4/5/5+) (4)” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

a 6. függelékben az adatközlő lap 4.0.1. rovatának helyébe az alábbi szöveg lép:

„4.0.1.

L1e – L7e

Környezetvédelmi szint: Euro (3/4/5/5+) (4)”

4

| d) | a 7. függelékben az adatközlő lap 4.0.1. rovatának helyébe az alábbi szöveg lép:







  „4.0.1. | L1e – L7e | Környezetvédelmi szint: Euro (3/4/5/5+) (4)” |
| --- | --- | --- | --- |

d)

a 7. függelékben az adatközlő lap 4.0.1. rovatának helyébe az alábbi szöveg lép:

„4.0.1.

L1e – L7e

Környezetvédelmi szint: Euro (3/4/5/5+) (4)”

4

| e) | a 8. függelékben az adatközlő lap 4.0.1. rovatának helyébe az alábbi szöveg lép:







  „4.0.1. | L1e – L7e | Környezetvédelmi szint: Euro (3/4/5/5+) (4)” |
| --- | --- | --- | --- |

e)

a 8. függelékben az adatközlő lap 4.0.1. rovatának helyébe az alábbi szöveg lép:

„4.0.1.

L1e – L7e

Környezetvédelmi szint: Euro (3/4/5/5+) (4)”

4

2.

| „4.0.1. | Környezetvédelmi szint: Euro (3/4/5/5+) (1)” |
| --- | --- |

„4.0.1.

Környezetvédelmi szint: Euro (3/4/5/5+) (1)”

3.

| a) | a „Rendszer: motor károsanyag-kibocsátása (Euro 5 szint)” sor után a táblázat az alábbi sorral egészül ki:







  „Rendszer: motor károsanyag-kibocsátása (Euro 5+ szint) | 134/2014 | A3” |
| --- | --- | --- | --- |

a)

a „Rendszer: motor károsanyag-kibocsátása (Euro 5 szint)” sor után a táblázat az alábbi sorral egészül ki:

„Rendszer: motor károsanyag-kibocsátása (Euro 5+ szint)

134/2014

A3”

| b) | a „Rendszer: környezeti fedélzeti diagnosztika (OBD, I. fázis: a 168/2013/EU rendelet IV. mellékletének 1.8.1–1.8.2. pontja)” és a „Rendszer: környezeti fedélzeti diagnosztika (OBD, II. fázis: a 168/2013/EU rendelet IV. mellékletének 1.8.3. pontja)” sorok helyébe az alábbi sorok lépnek:







  „Rendszer: környezeti fedélzeti diagnosztika (OBD, I. fázis: a 168/2013/EU rendelet 2019.2.19.-én alkalmazandó változata IV. mellékletének 1.8.1–1.8.2. pontja) | 134/2014 | C1 |
| --- | --- | --- | --- |
| Rendszer: környezeti fedélzeti diagnosztika (OBD, II. fázis: a 168/2013/EU rendelet 2019.2.19.-én alkalmazandó változata IV. mellékletének 1.8.3. pontja) | 134/2014 | C2” |

b)

a „Rendszer: környezeti fedélzeti diagnosztika (OBD, I. fázis: a 168/2013/EU rendelet IV. mellékletének 1.8.1–1.8.2. pontja)” és a „Rendszer: környezeti fedélzeti diagnosztika (OBD, II. fázis: a 168/2013/EU rendelet IV. mellékletének 1.8.3. pontja)” sorok helyébe az alábbi sorok lépnek:

„Rendszer: környezeti fedélzeti diagnosztika (OBD, I. fázis: a 168/2013/EU rendelet 2019.2.19.-én alkalmazandó változata IV. mellékletének 1.8.1–1.8.2. pontja)

134/2014

C1

Rendszer: környezeti fedélzeti diagnosztika (OBD, II. fázis: a 168/2013/EU rendelet 2019.2.19.-én alkalmazandó változata IV. mellékletének 1.8.3. pontja)

134/2014

C2”

| c) | a „Rendszer: környezeti fedélzeti diagnosztika (OBD, II. fázis: a 168/2013/EU rendelet IV. mellékletének 1.8.3. pontja)” sor után a táblázat az alábbi sorokkal egészül ki:







  „Rendszer: környezeti fedélzeti diagnosztika (OBD, I. fázis: a 168/2013/EU rendelet IV. mellékletének 1.8.3. pontja) | 134/2014 | C3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Rendszer: környezeti fedélzeti diagnosztika (OBD, II. fázis: a 168/2013/EU rendelet IV. mellékletének 1.8.4. pontja) | 134/2014 | C5 |
| Rendszer: környezeti fedélzeti diagnosztika (OBD, II. fázis: a 168/2013/EU rendelet IV. mellékletének 1.8.5. pontja) | 134/2014 | C6” |

c)

a „Rendszer: környezeti fedélzeti diagnosztika (OBD, II. fázis: a 168/2013/EU rendelet IV. mellékletének 1.8.3. pontja)” sor után a táblázat az alábbi sorokkal egészül ki:

„Rendszer: környezeti fedélzeti diagnosztika (OBD, I. fázis: a 168/2013/EU rendelet IV. mellékletének 1.8.3. pontja)

134/2014

C3

Rendszer: környezeti fedélzeti diagnosztika (OBD, II. fázis: a 168/2013/EU rendelet IV. mellékletének 1.8.4. pontja)

134/2014

C5

Rendszer: környezeti fedélzeti diagnosztika (OBD, II. fázis: a 168/2013/EU rendelet IV. mellékletének 1.8.5. pontja)

134/2014

C6”

4.

| a) | a 2.2.1.1.2. pont helyébe az alábbi szöveg lép:






  „2.2.1.1.2. | A vizsgált jármű környezetvédelmi szintje: Euro 3, Euro 4, Euro 5, Euro 5+ (3) (4)”; |
| --- | --- | --- |

a)

a 2.2.1.1.2. pont helyébe az alábbi szöveg lép:

„2.2.1.1.2.

A vizsgált jármű környezetvédelmi szintje: Euro 3, Euro 4, Euro 5, Euro 5+ (3) (4)”;

| b) | a 2.2.1.9.3. pont a következőképpen módosul:






  i. | a cím helyébe az alábbi szöveg lép:






  „2.2.1.9.3. | VIII. típusú vizsgálat környezeti vizsgálati eredmények (a 168/2013/EU rendelet VI. melléklete B1. táblázata)(3)”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a 2.2.1.9.3. pont a következőképpen módosul:

i.

a cím helyébe az alábbi szöveg lép:

„2.2.1.9.3.

VIII. típusú vizsgálat környezeti vizsgálati eredmények (a 168/2013/EU rendelet VI. melléklete B1. táblázata)(3)”;

| ii. | az 5-11. táblázat a következőképpen módosul:






  — | a cím helyébe az alábbi szöveg lép:


  „
  5-11. táblázat


  A fedélzeti diagnosztikával kapcsolatos kibocsátási küszöbértékek (a 168/2013/EU rendelet VI. melléklete B1. szakasza) és a környezeti vizsgálatok eredményei meghibásodás esetén”
  ; |
| --- | --- | --- |

ii.

az 5-11. táblázat a következőképpen módosul:

—

a cím helyébe az alábbi szöveg lép:

„
  5-11. táblázat

A fedélzeti diagnosztikával kapcsolatos kibocsátási küszöbértékek (a 168/2013/EU rendelet VI. melléklete B1. szakasza) és a környezeti vizsgálatok eredményei meghibásodás esetén”
  ;

| — | az L6e-A járműkategóriára vonatkozó cellákat el kell hagyni; |
| --- | --- |

—

az L6e-A járműkategóriára vonatkozó cellákat el kell hagyni;

| c) | a 2.2.1.6.3.3.2. pontban az 5-7. táblázat a következőképpen módosul:






  i. | a TRTTV1x
  (i)
  (ii)
  sor második cellájának szövege helyébe az alábbi szöveg lép:

  „x(v) km”; |
| --- | --- | --- |

c)

a 2.2.1.6.3.3.2. pontban az 5-7. táblázat a következőképpen módosul:

i.

a TRTTV1x
  (i)
  (ii)
  sor második cellájának szövege helyébe az alábbi szöveg lép:

TRTTV1x

(i)

(ii)

„x(v) km”;

(v)

| ii. | a szöveg az alábbi lábjegyzettel egészül ki:






  „v) | A 168/2013/EU rendelet 23. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összhangbanaz „x” helyébe 100, 2 500 vagy 3 500 lép.”; |
| --- | --- | --- |

ii.

a szöveg az alábbi lábjegyzettel egészül ki:

„v)

A 168/2013/EU rendelet 23. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összhangbanaz „x” helyébe 100, 2 500 vagy 3 500 lép.”;

| d) | a 2.2.1.9.4. pont a következőképpen módosul:






  i. | a cím helyébe az alábbi szöveg lép:






  „2.2.1.9.4. | VIII. típusú vizsgálat környezeti vizsgálati eredmények (a 168/2013/EU rendelet VI. melléklete B2. táblázata)(3)”; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

a 2.2.1.9.4. pont a következőképpen módosul:

i.

a cím helyébe az alábbi szöveg lép:

„2.2.1.9.4.

VIII. típusú vizsgálat környezeti vizsgálati eredmények (a 168/2013/EU rendelet VI. melléklete B2. táblázata)(3)”;

3

| ii. | az 5-12. táblázat a következőképpen módosul:






  — | a cím helyébe az alábbi szöveg lép:


  „
  5-12. táblázat


  A fedélzeti diagnosztikával kapcsolatos kibocsátási küszöbértékek (a 168/2013/EU rendelet VI. melléklete B2. szakasza) és a környezeti vizsgálatok eredményei meghibásodás esetén
  ”; |
| --- | --- | --- |

ii.

az 5-12. táblázat a következőképpen módosul:

—

a cím helyébe az alábbi szöveg lép:

„
  5-12. táblázat

A fedélzeti diagnosztikával kapcsolatos kibocsátási küszöbértékek (a 168/2013/EU rendelet VI. melléklete B2. szakasza) és a környezeti vizsgálatok eredményei meghibásodás esetén
  ”;

| — | az L3e – L7e járműkategóriákra vonatkozó sor első cellájának szövege helyébe az alábbi szöveg lép:


  „L3e, L4e, L5e és L7e”. |
| --- | --- |

—

az L3e – L7e járműkategóriákra vonatkozó sor első cellájának szövege helyébe az alábbi szöveg lép:

„L3e, L4e, L5e és L7e”.

---

HATÁROZATOK

| 2020.2.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 48/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.2.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 48/12

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA (EU) 2020/240

(2020. február 20.)

az egyes tagállamokban a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2020/47 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról

(az értesítés a C(2020) 1082. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Unión belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2020/47 bizottsági végrehajtási határozatot (3) a Bizottság azt követően fogadta el, hogy bizonyos tagállamokban a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörését észlelték baromfitartó gazdaságokban, és e tagállamok a 2005/94/EK tanácsi irányelvben (4) előírtaknak megfelelően védő- és megfigyelési körzeteket hoztak létre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2020/47 bizottsági végrehajtási határozatot (3) a Bizottság azt követően fogadta el, hogy bizonyos tagállamokban a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörését észlelték baromfitartó gazdaságokban, és e tagállamok a 2005/94/EK tanácsi irányelvben (4) előírtaknak megfelelően védő- és megfigyelési körzeteket hoztak létre.

| (2) | Az (EU) 2020/47 végrehajtási határozat úgy rendelkezik, hogy a mellékletében felsorolt tagállamok által a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően kialakított védő- és megfigyelési körzeteknek legalább a szóban forgó mellékletben védő- és megfigyelési körzetekként felsorolt területeket magukban kell foglalniuk. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2020/47 végrehajtási határozat úgy rendelkezik, hogy a mellékletében felsorolt tagállamok által a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően kialakított védő- és megfigyelési körzeteknek legalább a szóban forgó mellékletben védő- és megfigyelési körzetekként felsorolt területeket magukban kell foglalniuk.

| (3) | Az (EU) 2020/47 végrehajtási határozat mellékletét a közelmúltban az (EU) 2020/210 bizottsági végrehajtási határozat (5) módosította azt követően, hogy Németországban és Lengyelországban a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza előfordulását észlelték, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2020/47 végrehajtási határozat mellékletét a közelmúltban az (EU) 2020/210 bizottsági végrehajtási határozat (5) módosította azt követően, hogy Németországban és Lengyelországban a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza előfordulását észlelték, amit az említett mellékletnek tükröznie kell.

| (4) | Az (EU) 2020/210 végrehajtási határozat elfogadása óta Csehország a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza egy további, a Pardubice megyében található baromfitartó gazdaságokban észlelt kitöréséről értesítette a Bizottságot. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2020/210 végrehajtási határozat elfogadása óta Csehország a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza egy további, a Pardubice megyében található baromfitartó gazdaságokban észlelt kitöréséről értesítette a Bizottságot.

| (5) | Emellett Bulgária is értesítette a Bizottságot a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza egy kitöréséről, amelyet Plovdiv megye egyik baromfitartó gazdaságában észleltek. |
| --- | --- |

(5)

Emellett Bulgária is értesítette a Bizottságot a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza egy kitöréséről, amelyet Plovdiv megye egyik baromfitartó gazdaságában észleltek.

| (6) | Bulgária jelenleg nem szerepel az (EU) 2020/47 végrehajtási határozat mellékletében, és az új csehországi kitörést olyan területen észlelték, amely nem tartozik az említett mellékletben Csehország tekintetében jelenleg felsorolt területek közé. A H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza ezen új kitöréseit követően az említett tagállamok illetékes hatóságai meghozták a 2005/94/EK irányelvben előírt szükséges intézkedéseket, beleértve az ezen új kitörések körüli védő- és megfigyelési körzetek létrehozását. |
| --- | --- |

(6)

Bulgária jelenleg nem szerepel az (EU) 2020/47 végrehajtási határozat mellékletében, és az új csehországi kitörést olyan területen észlelték, amely nem tartozik az említett mellékletben Csehország tekintetében jelenleg felsorolt területek közé. A H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza ezen új kitöréseit követően az említett tagállamok illetékes hatóságai meghozták a 2005/94/EK irányelvben előírt szükséges intézkedéseket, beleértve az ezen új kitörések körüli védő- és megfigyelési körzetek létrehozását.

| (7) | A Bizottság megvizsgálta a Bulgária és Csehország által a 2005/94/EK irányelvvel összhangban hozott intézkedéseket, és meggyőződött arról, hogy az említett tagállamok illetékes hatóságai által létrehozott védő- és megfigyelési körzetek határai elegendő távolságra vannak azoktól a gazdaságoktól, ahol a közelmúltban a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörését megállapították. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság megvizsgálta a Bulgária és Csehország által a 2005/94/EK irányelvvel összhangban hozott intézkedéseket, és meggyőződött arról, hogy az említett tagállamok illetékes hatóságai által létrehozott védő- és megfigyelési körzetek határai elegendő távolságra vannak azoktól a gazdaságoktól, ahol a közelmúltban a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörését megállapították.

| (8) | Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által felállított indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében – a 2005/94/EK irányelvvel összhangban – a Bulgária és Csehország által létrehozott védő- és megfigyelési körzetek mielőbbi, a szóban forgó tagállamokkal együttműködésben való, uniós szinten történő meghatározására van szükség. Ezért az (EU) 2020/47 végrehajtási határozat mellékletében Csehország tekintetében felsorolt védő- és megfigyelési körzeteket módosítani kell, és Bulgária tekintetében új védő- és megfigyelési körzeteket kell felvenni a jegyzékbe. |
| --- | --- |

(8)

Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által felállított indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében – a 2005/94/EK irányelvvel összhangban – a Bulgária és Csehország által létrehozott védő- és megfigyelési körzetek mielőbbi, a szóban forgó tagállamokkal együttműködésben való, uniós szinten történő meghatározására van szükség. Ezért az (EU) 2020/47 végrehajtási határozat mellékletében Csehország tekintetében felsorolt védő- és megfigyelési körzeteket módosítani kell, és Bulgária tekintetében új védő- és megfigyelési körzeteket kell felvenni a jegyzékbe.

| (9) | Ennek megfelelően az uniós szintű regionalizáció aktualizálásának érdekében az (EU) 2020/47 végrehajtási határozat mellékletét indokolt úgy módosítani, hogy az tartalmazza a Bulgária és Csehország által a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően újonnan kialakított védő- és megfigyelési körzeteket és az azokban alkalmazandó korlátozások időbeli hatályát. |
| --- | --- |

(9)

Ennek megfelelően az uniós szintű regionalizáció aktualizálásának érdekében az (EU) 2020/47 végrehajtási határozat mellékletét indokolt úgy módosítani, hogy az tartalmazza a Bulgária és Csehország által a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően újonnan kialakított védő- és megfigyelési körzeteket és az azokban alkalmazandó korlátozások időbeli hatályát.

| (10) | Az (EU) 2020/47 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2020/47 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | Tekintettel a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, fontos, hogy az (EU) 2020/47 végrehajtási határozat mellékletének az e határozattal való módosítása a lehető leghamarabb hatályba lépjen. |
| --- | --- |

(11)

Tekintettel a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, fontos, hogy az (EU) 2020/47 végrehajtási határozat mellékletének az e határozattal való módosítása a lehető leghamarabb hatályba lépjen.

| (12) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2020/47 végrehajtási határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2020. február 20-án.

a Bizottság részéről

Sztella KIRIAKÍDISZ

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  
  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  A Bizottság (EU) 2020/47 végrehajtási határozata (2020. január 20.) egyes tagállamokban a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos védintézkedésekről (HL L 16., 2020.1.21., 31. o.).

3

(4)  A Tanács 2005/94/EK irányelve (2005. december 20.) a madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről és a 92/40/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 10., 2006.1.14., 16. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2020/210 végrehajtási határozata (2020. február 14., péntek) az egyes tagállamokban a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2020/47 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 43., 2020.2.17., 77. o.).

5

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2020/47 végrehajtási határozat mellékletének helyébe a következő szöveg lép:

„MELLÉKLET

A. RÉSZ

Az 1. és a 2. cikkben említett védőkörzetek az érintett tagállamokban:

Tagállam: Bulgária

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően |
| --- | --- |
| Plovdiv régió: |
| Municipality of Rakovski:






  — | Rakovski city |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően

Plovdiv régió:

Municipality of Rakovski:

—

Rakovski city

2020.3.15.

Tagállam: Csehország

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően |
| --- | --- |
| Pardubice region: |
| Bělešovice (750468), Blížňovice (618322), Bořice u Hrochova Týnce (608190), Čankovice (618331), Čeradice nad Loučnou (619655), Dolní Roveň (630080) - jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Holešovice u Chroustovic (641111), Horní Roveň (643971) - jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Chroustovice (654264), Lipec u Slepotic (750476), Moravany nad Loučnou (698482), Platěnice (698491), Slepotice (750492), Turov nad Loučnou (771732) | 2020.3.13. |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően

Pardubice region:

Bělešovice (750468), Blížňovice (618322), Bořice u Hrochova Týnce (608190), Čankovice (618331), Čeradice nad Loučnou (619655), Dolní Roveň (630080) - jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Holešovice u Chroustovic (641111), Horní Roveň (643971) - jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Chroustovice (654264), Lipec u Slepotic (750476), Moravany nad Loučnou (698482), Platěnice (698491), Slepotice (750492), Turov nad Loučnou (771732)

2020.3.13.

Tagállam: Németország

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően |
| --- | --- |
| BADEN-WÜRTTEMBERG, Kreis Hohelohenkreis: |
| Folgende Gemarkungen sind vollständig enthalten:






  — | Bretzfeld |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően

BADEN-WÜRTTEMBERG, Kreis Hohelohenkreis:

Folgende Gemarkungen sind vollständig enthalten:

—

Bretzfeld

| — | Adolzfurt |
| --- | --- |

—

Adolzfurt

| — | Scheppach |
| --- | --- |

—

Scheppach

| — | Rappach |
| --- | --- |

—

Rappach

Teilweise enthalten sind die Gemarkungen

| — | Bitzfeld |
| --- | --- |

—

Bitzfeld

| — | Verrenberg |
| --- | --- |

—

Verrenberg

| — | Windischenbach |
| --- | --- |

—

Windischenbach

| — | Pfedelbach |
| --- | --- |

—

Pfedelbach

| — | Geddelsbach |
| --- | --- |

—

Geddelsbach

| — | Unterheimbach |
| --- | --- |

—

Unterheimbach

| — | Obersulm |
| --- | --- |

—

Obersulm

| — | Waldbach |
| --- | --- |

—

Waldbach

| — | Dimbach |
| --- | --- |

—

Dimbach

| — | Schwappach |
| --- | --- |

—

Schwappach

| — | Beginnend im Nordosten an der Gemarkungsgrenze Bitzfeld Schnittpunkt A6 weiter an der Gemarkungsgrenze südlich bis zur L 1036 |
| --- | --- |

—

Beginnend im Nordosten an der Gemarkungsgrenze Bitzfeld Schnittpunkt A6 weiter an der Gemarkungsgrenze südlich bis zur L 1036

| — | Nach Osten entlang Feldweg am Gewann Unteress Gässle entlang zum Schnittpunkt der Eisenbahnlinie HN-Waldenberg und der K2336 |
| --- | --- |

—

Nach Osten entlang Feldweg am Gewann Unteress Gässle entlang zum Schnittpunkt der Eisenbahnlinie HN-Waldenberg und der K2336

| — | Auf der K2336 durch Verrenberg bis zur T-Kreuzung |
| --- | --- |

—

Auf der K2336 durch Verrenberg bis zur T-Kreuzung

| — | auf Höhe des Funkturms abbiegend auf einem Feldweg nach Süden Richtung Golberhöfe |
| --- | --- |

—

auf Höhe des Funkturms abbiegend auf einem Feldweg nach Süden Richtung Golberhöfe

| — | Bis Einmündung auf die Golbergstraße |
| --- | --- |

—

Bis Einmündung auf die Golbergstraße

| — | Auf der Golbergstraße in Windischenbach bis zur Einmündung auf die L1036 |
| --- | --- |

—

Auf der Golbergstraße in Windischenbach bis zur Einmündung auf die L1036

| — | Auf der L1036 nach Süden bis zum Ortsausgang Windischenbach bis zur Kreuzung Adolzfurter Straße |
| --- | --- |

—

Auf der L1036 nach Süden bis zum Ortsausgang Windischenbach bis zur Kreuzung Adolzfurter Straße

| — | Weiter auf Adolzfurter Straße nach Osten bis zur Einmündung Burghofstraße |
| --- | --- |

—

Weiter auf Adolzfurter Straße nach Osten bis zur Einmündung Burghofstraße

| — | Auf der Burghofstraße 350 m nach Süden |
| --- | --- |

—

Auf der Burghofstraße 350 m nach Süden

| — | An der Kreuzung auf einem Feldweg 250 m weiter Richtung Südosten |
| --- | --- |

—

An der Kreuzung auf einem Feldweg 250 m weiter Richtung Südosten

| — | Weiter auf dem Feldweg zwischen den Gewannen Wolfsbül und Holzbühl Richtung Süden |
| --- | --- |

—

Weiter auf dem Feldweg zwischen den Gewannen Wolfsbül und Holzbühl Richtung Süden

| — | Auf diesem Feldweg weiter durch das Waldgebiet Spörershölzle bis zum Feldweg In der Lohklinge |
| --- | --- |

—

Auf diesem Feldweg weiter durch das Waldgebiet Spörershölzle bis zum Feldweg In der Lohklinge

| — | Auf dem Feldweg In der Lohklinge bis zur K 2346 in Buchhorn |
| --- | --- |

—

Auf dem Feldweg In der Lohklinge bis zur K 2346 in Buchhorn

| — | Abbiegend auf die K2346 nach Südwesten durch Buchhorn |
| --- | --- |

—

Abbiegend auf die K2346 nach Südwesten durch Buchhorn

| — | Auf der K2346 bis zum Aussiedlerhof Fleisch am Höhenweg |
| --- | --- |

—

Auf der K2346 bis zum Aussiedlerhof Fleisch am Höhenweg

| — | Dort abbiegend auf einen Feldweg Richtung Westen 500 m zwischen den Gewannen Große Äcker und Hintere Halden |
| --- | --- |

—

Dort abbiegend auf einen Feldweg Richtung Westen 500 m zwischen den Gewannen Große Äcker und Hintere Halden

| — | Nach 500 m Abbiegend nach Süden |
| --- | --- |

—

Nach 500 m Abbiegend nach Süden

| — | An der Gemarkungsgrenze Pfedelbach und Geddelsbach nach Westen auf einem Feldweg nordwestlich vorbei an den Ausiedlerhöfen Hintere Halden |
| --- | --- |

—

An der Gemarkungsgrenze Pfedelbach und Geddelsbach nach Westen auf einem Feldweg nordwestlich vorbei an den Ausiedlerhöfen Hintere Halden

| — | Am Gebäude Geddelsbacher Helden 28 auf den Weg Richtung Westen bis zum Haus Geddelsbacher Helden 24 |
| --- | --- |

—

Am Gebäude Geddelsbacher Helden 28 auf den Weg Richtung Westen bis zum Haus Geddelsbacher Helden 24

| — | Am Haus Geddelsbacher Helden 24 abbiegend Richtung Süden auf einem Feldweg bis zur Einmündung auf die K 2345 |
| --- | --- |

—

Am Haus Geddelsbacher Helden 24 abbiegend Richtung Süden auf einem Feldweg bis zur Einmündung auf die K 2345

| — | Querung der K2345 |
| --- | --- |

—

Querung der K2345

| — | Weiter auf dem Feldweg Richtung Unterheimbach bis zur Einmündung auf die L 1090 in Unterheimbach |
| --- | --- |

—

Weiter auf dem Feldweg Richtung Unterheimbach bis zur Einmündung auf die L 1090 in Unterheimbach

| — | Auf der L1090 Richtung Südosten bis zur Schulstraße am Sportplatz |
| --- | --- |

—

Auf der L1090 Richtung Südosten bis zur Schulstraße am Sportplatz

| — | Nach der Sporthalle auf einer gedachten Linie 1,3 Km Richtung Westen bis zu einem Bach |
| --- | --- |

—

Nach der Sporthalle auf einer gedachten Linie 1,3 Km Richtung Westen bis zu einem Bach

| — | An dem Bach 80 m entlang Richtung Süden von dort 280 m auf einer gedachten Linie nach Südwest zum nächsten Waldweg |
| --- | --- |

—

An dem Bach 80 m entlang Richtung Süden von dort 280 m auf einer gedachten Linie nach Südwest zum nächsten Waldweg

| — | Auf dem Waldweg 130 m nach Nordwesten im Wald Sandrain |
| --- | --- |

—

Auf dem Waldweg 130 m nach Nordwesten im Wald Sandrain

| — | Zwischen dem Wald Sandrain und Salenwald 1 km Richtung Südosten |
| --- | --- |

—

Zwischen dem Wald Sandrain und Salenwald 1 km Richtung Südosten

| — | Durch die Otterklinge nach Südwest bis zum Bach in der Rauchklinge |
| --- | --- |

—

Durch die Otterklinge nach Südwest bis zum Bach in der Rauchklinge

| — | Entlang der der Gemarkungsgrenze Adolzfurt einschließend bis zur Gemeindegrenze Obersulm |
| --- | --- |

—

Entlang der der Gemarkungsgrenze Adolzfurt einschließend bis zur Gemeindegrenze Obersulm

| — | Entlang der Gemeindegrenze Bretzfeld/Obersulm nach Nordwest, Bretzfeld einschließend, bis zur Feldwegkreuzung Steigwald und Eulenklinge |
| --- | --- |

—

Entlang der Gemeindegrenze Bretzfeld/Obersulm nach Nordwest, Bretzfeld einschließend, bis zur Feldwegkreuzung Steigwald und Eulenklinge

| — | Von dort auf einem Feldweg Richtung Ortseingang Affaltrach |
| --- | --- |

—

Von dort auf einem Feldweg Richtung Ortseingang Affaltrach

| — | Von dort entlang eines Bachlaufs nach Norden zur L 1035, Affaltrach ausschließend |
| --- | --- |

—

Von dort entlang eines Bachlaufs nach Norden zur L 1035, Affaltrach ausschließend

| — | Querung der L 1035 |
| --- | --- |

—

Querung der L 1035

| — | Weiter entlang am Mittelbach bis zum Ortseingang Affaltrach, dort am Ortsrand entlang nach Norden zur K 2110, Affaltrach ausschließend |
| --- | --- |

—

Weiter entlang am Mittelbach bis zum Ortseingang Affaltrach, dort am Ortsrand entlang nach Norden zur K 2110, Affaltrach ausschließend

| — | Auf der K1035 Richtung Nordosten bis zur Gemeindegrenze Obersulm/Bretzfeld, Bretzfeld einschließend |
| --- | --- |

—

Auf der K1035 Richtung Nordosten bis zur Gemeindegrenze Obersulm/Bretzfeld, Bretzfeld einschließend

| — | Auf einer gedachten Linie 300 m in Nordwestlicher Richtung zum Waldrand Buchhau, Gewann Sperbelhau nördlich einschließend |
| --- | --- |

—

Auf einer gedachten Linie 300 m in Nordwestlicher Richtung zum Waldrand Buchhau, Gewann Sperbelhau nördlich einschließend

| — | Am Waldrand entlang Richtung Nordwesten bis zur Querung eines Wassergrabens |
| --- | --- |

—

Am Waldrand entlang Richtung Nordwesten bis zur Querung eines Wassergrabens

| — | Von hier auf einer gedachten Linie nach Norden, westlich der Ortschaft Waldbach, Waldbach einschließend bis zur K 2341 |
| --- | --- |

—

Von hier auf einer gedachten Linie nach Norden, westlich der Ortschaft Waldbach, Waldbach einschließend bis zur K 2341

| — | Querung der K 2341 |
| --- | --- |

—

Querung der K 2341

| — | Auf einer gedachten Linie Richtung Nord-Nordost bis zum Dimbach |
| --- | --- |

—

Auf einer gedachten Linie Richtung Nord-Nordost bis zum Dimbach

| — | Auf einem Feldweg 300 m nach Nordwest, von dort auf einem Feldweg nach Nordosten bis zur A6 |
| --- | --- |

—

Auf einem Feldweg 300 m nach Nordwest, von dort auf einem Feldweg nach Nordosten bis zur A6

| — | Querung der A6 |
| --- | --- |

—

Querung der A6

| — | Auf der Schwarzenbergstraße bis zur Ringstraße, Ostliche Teile von Schwappach einschließend |
| --- | --- |

—

Auf der Schwarzenbergstraße bis zur Ringstraße, Ostliche Teile von Schwappach einschließend

| — | Auf der Ringstraße nach Norden bis zur Kreuzung L1089 |
| --- | --- |

—

Auf der Ringstraße nach Norden bis zur Kreuzung L1089

| — | Weiter auf der Moosbachstraße Richtung Norden bis zum Kreisverkehr der L1036 |
| --- | --- |

—

Weiter auf der Moosbachstraße Richtung Norden bis zum Kreisverkehr der L1036

| — | Vom Kreisverkehr Richtung Osten auf L1036 bis zur A6 |
| --- | --- |

—

Vom Kreisverkehr Richtung Osten auf L1036 bis zur A6

| — | Auf der A6 Richtung Osten bis Startpunkt |
| --- | --- |

—

Auf der A6 Richtung Osten bis Startpunkt

2020.2.28.

BADEN-WÜRTTEMBERG, Kreis Heilbronn:

Teilweise enthalten sind die Flur Eschenau:

| — | Von Landkreisgrenze Heilbronn Landkreis entlang Köberleweg Richtung Eschenau |
| --- | --- |

—

Von Landkreisgrenze Heilbronn Landkreis entlang Köberleweg Richtung Eschenau

| — | entlang des Michelbach bis zur Straße Eschenauer Berg |
| --- | --- |

—

entlang des Michelbach bis zur Straße Eschenauer Berg

| — | östlich der Bebauung zur K2110 |
| --- | --- |

—

östlich der Bebauung zur K2110

| — | entlang der K2110 bis zur Landkreisgrenze |
| --- | --- |

—

entlang der K2110 bis zur Landkreisgrenze

2020.2.28.

Tagállam: Magyarország

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően |
| --- | --- |
| Komárom-Esztergom megye: |
| Ács és Bábolna települések közigazgatási területeinek a 47.687049 és a 17.989846, a 47.690195 és a 17.995825, valamint a 47.686220 és a 17.987319 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 2020.2.17. |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően

Komárom-Esztergom megye:

Ács és Bábolna települések közigazgatási területeinek a 47.687049 és a 17.989846, a 47.690195 és a 17.995825, valamint a 47.686220 és a 17.987319 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

2020.2.17.

Tagállam: Szlovákia

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően |
| --- | --- |
| Čadca region: |
| Municipalities: Stará Bystrica, Radôstka | 2020.2.18. |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően

Čadca region:

Municipalities: Stará Bystrica, Radôstka

2020.2.18.

Tagállam: Lengyelország

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően |
| --- | --- |
| W województwie wielkopolskim w powiecie wolsztyńskim: |
| 1. W gminie Wolsztyn miejscowości: Berzyna, Stary Widzim Piekiełko, Adamowo Piekiełko, Kębłowo Kolonia, część miejscowości Niałek Wielki położona na południe od drogi nr 32 | 2020.2.20. |
| W województwie warmińsko – mazurskim w powiecie iławskim |
| W gminie Zalewo: Rąbity, Międzychód, Zatyki, Surbajny, Koziny, Kupin, Rudnia | 2020.2.20. |
| W województwie warmińsko – mazurskim w powiecie ostródzkim |
| W gminie Grunwald miejscowości: Góry Lubiańskie, Zybułtowo, Lubian, Mielno, Stębark | 2020.3.4. |
| W województwie śląskim w powiecie raciborskim: |
| W gminie Kuźnia Raciborska, miejscowości: Ruda Kozielska, część miejscowości Rudy połozona na zachód od drogi nr 919 | 2020.2.20. |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően

W województwie wielkopolskim w powiecie wolsztyńskim:

1. W gminie Wolsztyn miejscowości: Berzyna, Stary Widzim Piekiełko, Adamowo Piekiełko, Kębłowo Kolonia, część miejscowości Niałek Wielki położona na południe od drogi nr 32

2020.2.20.

W województwie warmińsko – mazurskim w powiecie iławskim

W gminie Zalewo: Rąbity, Międzychód, Zatyki, Surbajny, Koziny, Kupin, Rudnia

2020.2.20.

W województwie warmińsko – mazurskim w powiecie ostródzkim

W gminie Grunwald miejscowości: Góry Lubiańskie, Zybułtowo, Lubian, Mielno, Stębark

2020.3.4.

W województwie śląskim w powiecie raciborskim:

W gminie Kuźnia Raciborska, miejscowości: Ruda Kozielska, część miejscowości Rudy połozona na zachód od drogi nr 919

2020.2.20.

Tagállam: Románia

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően |
| --- | --- |
| Județul Maramureș |
| Oraș Seini
  Oraș Seini - localitatea Săbișa | 2020.2.13. |
| Județul Satu Mare |
| Comuna Pomi, localitatea Pomi | 2020.2.13. |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően

Județul Maramureș

Oraș Seini

Oraș Seini - localitatea Săbișa

2020.2.13.

Județul Satu Mare

Comuna Pomi, localitatea Pomi

2020.2.13.

B. RÉSZ

Az 1. és a 3. cikkben említett megfigyelési körzetek az érintett tagállamokban:

Tagállam: Bulgária

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően |
| --- | --- |
| Plovdiv régió: |
| Rakovski municipality:






  — | Rakovski city |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően

Plovdiv régió:

Rakovski municipality:

—

Rakovski city

2020.3.16-tól 2020.3.24-ig

Brezovo municipality:

| — | Otets Kirilovo |
| --- | --- |

—

Otets Kirilovo

| — | Draganovo |
| --- | --- |

—

Draganovo

| — | Borets |
| --- | --- |

—

Borets

| — | Pudarsko |
| --- | --- |

—

Pudarsko

Rakovski municipality:

| — | Momino selo |
| --- | --- |

—

Momino selo

| — | Stryama |
| --- | --- |

—

Stryama

| — | Shishmantsi |
| --- | --- |

—

Shishmantsi

| — | Bolyarino |
| --- | --- |

—

Bolyarino

Kaloyanovo municipality:

| — | Glavatar |
| --- | --- |

—

Glavatar

Maritsa municipality:

| — | Yasno pole |
| --- | --- |

—

Yasno pole

| — | Manolsko Konare |
| --- | --- |

—

Manolsko Konare

| — | Trilistnik |
| --- | --- |

—

Trilistnik

2020.3.24.

Tagállam: Csehország

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően |
| --- | --- |
| Pardubice region: |
| Bělešovice (750468), Blížňovice (618322), Bořice u Hrochova Týnce (608190), Čankovice (618331), Čeradice nad Loučnou (619655), Dolní Roveň (630080) - jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Holešovice u Chroustovic (641111), Horní Roveň (643971) - jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Chroustovice (654264), Lipec u Slepotic (750476), Moravany nad Loučnou (698482), Platěnice (698491), Slepotice (750492), Turov nad Loučnou (771732) | 2020.3.14-től 2020.3.23-ig |
| Blansko u Hrochova Týnce (648281), Bor u Chroustovic (761761), Brčekoly (761770), Časy (653004), Černá za Bory (619965), Dašice (624799), Dolní Bezděkov (628697), Dolní Roveň (630080) - severní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Dolní Ředice (630136) - jižní část katastrálního území vymezená silnicí č. 36, Dvakačovice (777617), Holice v Čechách (641146) - jižní část katastrálního území vymezené vodním tokem Ředického potoka, Honbice (641723), Horní Roveň (643971) - severní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Horní Ředice (644013) - jižní část katastrálního území vymezená silnicí č. 36, Hostovice u Pardubic (645991), Hrochův Týnec (648299), Chrast (653799), Janovičky u Zámrsku (790931), Jaroslav (657522), Jenišovice u Chrudimi (658448), Kočí (667633), Komárov u Holic (668699), Kostěnice (670570), Lány u Dašic (679101), Lhota u Chroustovic (681164), Libanice (641731), Litětiny (685283), Lozice (687847), Mentour (693103), Městec (693278), Mnětice (619981), Moravanský (698474), Mravín (763322), Nabočany (700983), Opočno nad Loučnou (768995), Ostrov (715981), Ostřetín (716332), Poděčely (723622), Popovec u Řepníků (745227), Prachovice u Dašic (624802), Přestavlky u Chrudimi (735159), Radhošť (737640), Radim (737798), Rosice u Chrasti (741191), Řestoky (745324), Sedlec u Vraclavi (785148), Sedlíšťka (737658), Srbce u Luže (752878), Stíčany (648311), Stradouň (755800), Synčany (761788), Štěnec (763331), Topol (667641), Trojovice (768529), Trusnov (769002), Tuněchody (771465), Týnišťko (772437), Uhersko (772976), Úhřetice (773298), Úhřetická Lhota (773301), Vejvanovice (777625), Velké Koloděje (779041), Veská (780979), Vinary u Vysokého Mýta (782190), Vraclav (785164), Vysoká u Holic (716341), Zájezdec (790419), Zalažany (658464), Zminný (793388) | 2020.3.23. |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően

Pardubice region:

Bělešovice (750468), Blížňovice (618322), Bořice u Hrochova Týnce (608190), Čankovice (618331), Čeradice nad Loučnou (619655), Dolní Roveň (630080) - jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Holešovice u Chroustovic (641111), Horní Roveň (643971) - jižní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Chroustovice (654264), Lipec u Slepotic (750476), Moravany nad Loučnou (698482), Platěnice (698491), Slepotice (750492), Turov nad Loučnou (771732)

2020.3.14-től 2020.3.23-ig

Blansko u Hrochova Týnce (648281), Bor u Chroustovic (761761), Brčekoly (761770), Časy (653004), Černá za Bory (619965), Dašice (624799), Dolní Bezděkov (628697), Dolní Roveň (630080) - severní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Dolní Ředice (630136) - jižní část katastrálního území vymezená silnicí č. 36, Dvakačovice (777617), Holice v Čechách (641146) - jižní část katastrálního území vymezené vodním tokem Ředického potoka, Honbice (641723), Horní Roveň (643971) - severní část katastrálního vymezená silnicí č. 322, Horní Ředice (644013) - jižní část katastrálního území vymezená silnicí č. 36, Hostovice u Pardubic (645991), Hrochův Týnec (648299), Chrast (653799), Janovičky u Zámrsku (790931), Jaroslav (657522), Jenišovice u Chrudimi (658448), Kočí (667633), Komárov u Holic (668699), Kostěnice (670570), Lány u Dašic (679101), Lhota u Chroustovic (681164), Libanice (641731), Litětiny (685283), Lozice (687847), Mentour (693103), Městec (693278), Mnětice (619981), Moravanský (698474), Mravín (763322), Nabočany (700983), Opočno nad Loučnou (768995), Ostrov (715981), Ostřetín (716332), Poděčely (723622), Popovec u Řepníků (745227), Prachovice u Dašic (624802), Přestavlky u Chrudimi (735159), Radhošť (737640), Radim (737798), Rosice u Chrasti (741191), Řestoky (745324), Sedlec u Vraclavi (785148), Sedlíšťka (737658), Srbce u Luže (752878), Stíčany (648311), Stradouň (755800), Synčany (761788), Štěnec (763331), Topol (667641), Trojovice (768529), Trusnov (769002), Tuněchody (771465), Týnišťko (772437), Uhersko (772976), Úhřetice (773298), Úhřetická Lhota (773301), Vejvanovice (777625), Velké Koloděje (779041), Veská (780979), Vinary u Vysokého Mýta (782190), Vraclav (785164), Vysoká u Holic (716341), Zájezdec (790419), Zalažany (658464), Zminný (793388)

2020.3.23.

Tagállam: Németország

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően |
| --- | --- |
| BADEN-WÜRTTEMBERG, Kreis Hohelohenkreis: |
| Folgende Gemarkungen sind vollständig enthalten:






  — | Bretzfeld |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően

BADEN-WÜRTTEMBERG, Kreis Hohelohenkreis:

Folgende Gemarkungen sind vollständig enthalten:

—

Bretzfeld

| — | Adolzfurt |
| --- | --- |

—

Adolzfurt

| — | Scheppach |
| --- | --- |

—

Scheppach

| — | Rappach |
| --- | --- |

—

Rappach

Teilweise enthalten sind die Gemarkungen

| — | Bitzfeld |
| --- | --- |

—

Bitzfeld

| — | Verrenberg |
| --- | --- |

—

Verrenberg

| — | Windischenbach |
| --- | --- |

—

Windischenbach

| — | Pfedelbach |
| --- | --- |

—

Pfedelbach

| — | Geddelsbach |
| --- | --- |

—

Geddelsbach

| — | Unterheimbach |
| --- | --- |

—

Unterheimbach

| — | Obersulm |
| --- | --- |

—

Obersulm

| — | Waldbach |
| --- | --- |

—

Waldbach

| — | Dimbach |
| --- | --- |

—

Dimbach

| — | Schwappach |
| --- | --- |

—

Schwappach

| — | Beginnend im Nordosten an der Gemarkungsgrenze Bitzfeld Schnittpunkt A6 weiter an der Gemarkungsgrenze südlich bis zur L 1036 |
| --- | --- |

—

Beginnend im Nordosten an der Gemarkungsgrenze Bitzfeld Schnittpunkt A6 weiter an der Gemarkungsgrenze südlich bis zur L 1036

| — | Nach Osten entlang Feldweg am Gewann Unteress Gässle entlang zum Schnittpunkt der Eisenbahnlinie HN-Waldenberg und der K2336 |
| --- | --- |

—

Nach Osten entlang Feldweg am Gewann Unteress Gässle entlang zum Schnittpunkt der Eisenbahnlinie HN-Waldenberg und der K2336

| — | Auf der K2336 durch Verrenberg bis zur T-Kreuzung |
| --- | --- |

—

Auf der K2336 durch Verrenberg bis zur T-Kreuzung

| — | auf Höhe des Funkturms abbiegend auf einem Feldweg nach Süden Richtung Golberhöfe |
| --- | --- |

—

auf Höhe des Funkturms abbiegend auf einem Feldweg nach Süden Richtung Golberhöfe

| — | Bis Einmündung auf die Golbergstraße |
| --- | --- |

—

Bis Einmündung auf die Golbergstraße

| — | Auf der Golbergstraße in Windischenbach bis zur Einmündung auf die L1036 |
| --- | --- |

—

Auf der Golbergstraße in Windischenbach bis zur Einmündung auf die L1036

| — | Auf der L1036 nach Süden bis zum Ortsausgang Windischenbach bis zur Kreuzung Adolzfurter Straße |
| --- | --- |

—

Auf der L1036 nach Süden bis zum Ortsausgang Windischenbach bis zur Kreuzung Adolzfurter Straße

| — | Weiter auf Adolzfurter Straße nach Osten bis zur Einmündung Burghofstraße |
| --- | --- |

—

Weiter auf Adolzfurter Straße nach Osten bis zur Einmündung Burghofstraße

| — | Auf der Burghofstraße 350 m nach Süden |
| --- | --- |

—

Auf der Burghofstraße 350 m nach Süden

| — | An der Kreuzung auf einem Feldweg 250 m weiter Richtung Südosten |
| --- | --- |

—

An der Kreuzung auf einem Feldweg 250 m weiter Richtung Südosten

| — | Weiter auf dem Feldweg zwischen den Gewannen Wolfsbül und Holzbühl Richtung Süden |
| --- | --- |

—

Weiter auf dem Feldweg zwischen den Gewannen Wolfsbül und Holzbühl Richtung Süden

| — | Auf diesem Feldweg weiter durch das Waldgebiet Spörershölzle bis zum Feldweg In der Lohklinge |
| --- | --- |

—

Auf diesem Feldweg weiter durch das Waldgebiet Spörershölzle bis zum Feldweg In der Lohklinge

| — | Auf dem Feldweg In der Lohklinge bis zur K 2346 in Buchhorn |
| --- | --- |

—

Auf dem Feldweg In der Lohklinge bis zur K 2346 in Buchhorn

| — | Abbiegend auf die K2346 nach Südwesten durch Buchhorn |
| --- | --- |

—

Abbiegend auf die K2346 nach Südwesten durch Buchhorn

| — | Auf der K2346 bis zum Aussiedlerhof Fleisch am Höhenweg |
| --- | --- |

—

Auf der K2346 bis zum Aussiedlerhof Fleisch am Höhenweg

| — | Dort abbiegend auf einen Feldweg Richtung Westen 500 m zwischen den Gewannen Große Äcker und Hintere Halden |
| --- | --- |

—

Dort abbiegend auf einen Feldweg Richtung Westen 500 m zwischen den Gewannen Große Äcker und Hintere Halden

| — | Nach 500 m Abbiegend nach Süden |
| --- | --- |

—

Nach 500 m Abbiegend nach Süden

| — | An der Gemarkungsgrenze Pfedelbach und Geddelsbach nach Westen auf einem Feldweg nordwestlich vorbei an den Ausiedlerhöfen Hintere Halden |
| --- | --- |

—

An der Gemarkungsgrenze Pfedelbach und Geddelsbach nach Westen auf einem Feldweg nordwestlich vorbei an den Ausiedlerhöfen Hintere Halden

| — | Am Gebäude Geddelsbacher Helden 28 auf den Weg Richtung Westen bis zum Haus Geddelsbacher Helden 24 |
| --- | --- |

—

Am Gebäude Geddelsbacher Helden 28 auf den Weg Richtung Westen bis zum Haus Geddelsbacher Helden 24

| — | Am Haus Geddelsbacher Helden 24 abbiegend Richtung Süden auf einem Feldweg bis zur Einmündung auf die K 2345 |
| --- | --- |

—

Am Haus Geddelsbacher Helden 24 abbiegend Richtung Süden auf einem Feldweg bis zur Einmündung auf die K 2345

| — | Querung der K2345 |
| --- | --- |

—

Querung der K2345

| — | Weiter auf dem Feldweg Richtung Unterheimbach bis zur Einmündung auf die L 1090 in Unterheimbach |
| --- | --- |

—

Weiter auf dem Feldweg Richtung Unterheimbach bis zur Einmündung auf die L 1090 in Unterheimbach

| — | Auf der L1090 Richtung Südosten bis zur Schulstraße am Sportplatz |
| --- | --- |

—

Auf der L1090 Richtung Südosten bis zur Schulstraße am Sportplatz

| — | Nach der Sporthalle auf einer gedachten Linie 1,3 Km Richtung Westen bis zu einem Bach |
| --- | --- |

—

Nach der Sporthalle auf einer gedachten Linie 1,3 Km Richtung Westen bis zu einem Bach

| — | An dem Bach 80 m entlang Richtung Süden von dort 280 m auf einer gedachten Linie nach Südwest zum nächsten Waldweg |
| --- | --- |

—

An dem Bach 80 m entlang Richtung Süden von dort 280 m auf einer gedachten Linie nach Südwest zum nächsten Waldweg

| — | Auf dem Waldweg 130 m nach Nordwesten im Wald Sandrain |
| --- | --- |

—

Auf dem Waldweg 130 m nach Nordwesten im Wald Sandrain

| — | Zwischen dem Wald Sandrain und Salenwald 1 km Richtung Südosten |
| --- | --- |

—

Zwischen dem Wald Sandrain und Salenwald 1 km Richtung Südosten

| — | Durch die Otterklinge nach Südwest bis zum Bach in der Rauchklinge |
| --- | --- |

—

Durch die Otterklinge nach Südwest bis zum Bach in der Rauchklinge

| — | Entlang der der Gemarkungsgrenze Adolzfurt einschließend bis zur Gemeindegrenze Obersulm |
| --- | --- |

—

Entlang der der Gemarkungsgrenze Adolzfurt einschließend bis zur Gemeindegrenze Obersulm

| — | Entlang der Gemeindegrenze Bretzfeld/Obersulm nach Nordwest, Bretzfeld einschließend, bis zur Feldwegkreuzung Steigwald und Eulenklinge |
| --- | --- |

—

Entlang der Gemeindegrenze Bretzfeld/Obersulm nach Nordwest, Bretzfeld einschließend, bis zur Feldwegkreuzung Steigwald und Eulenklinge

| — | Von dort auf einem Feldweg Richtung Ortseingang Affaltrach |
| --- | --- |

—

Von dort auf einem Feldweg Richtung Ortseingang Affaltrach

| — | Von dort entlang eines Bachlaufs nach Norden zur L 1035, Affaltrach ausschließend |
| --- | --- |

—

Von dort entlang eines Bachlaufs nach Norden zur L 1035, Affaltrach ausschließend

| — | Querung der L 1035 |
| --- | --- |

—

Querung der L 1035

| — | Weiter entlang am Mittelbach bis zum Ortseingang Affaltrach, dort am Ortsrand entlang nach Norden zur K 2110, Affaltrach ausschließend |
| --- | --- |

—

Weiter entlang am Mittelbach bis zum Ortseingang Affaltrach, dort am Ortsrand entlang nach Norden zur K 2110, Affaltrach ausschließend

| — | Auf der K1035 Richtung Nordosten bis zur Gemeindegrenze Obersulm/Bretzfeld, Bretzfeld einschließend |
| --- | --- |

—

Auf der K1035 Richtung Nordosten bis zur Gemeindegrenze Obersulm/Bretzfeld, Bretzfeld einschließend

| — | Auf einer gedachten Linie 300 m in Nordwestlicher Richtung zum Waldrand Buchhau, Gewann Sperbelhau nördlich einschließend |
| --- | --- |

—

Auf einer gedachten Linie 300 m in Nordwestlicher Richtung zum Waldrand Buchhau, Gewann Sperbelhau nördlich einschließend

| — | Am Waldrand entlang Richtung Nordwesten bis zur Querung eines Wassergrabens |
| --- | --- |

—

Am Waldrand entlang Richtung Nordwesten bis zur Querung eines Wassergrabens

| — | Von hier auf einer gedachten Linie nach Norden, westlich der Ortschaft Waldbach, Waldbach einschließend bis zur K 2341 |
| --- | --- |

—

Von hier auf einer gedachten Linie nach Norden, westlich der Ortschaft Waldbach, Waldbach einschließend bis zur K 2341

| — | Querung der K 2341 |
| --- | --- |

—

Querung der K 2341

| — | Auf einer gedachten Linie Richtung Nord-Nordost bis zum Dimbach |
| --- | --- |

—

Auf einer gedachten Linie Richtung Nord-Nordost bis zum Dimbach

| — | Auf einem Feldweg 300 m nach Nordwest, von dort auf einem Feldweg nach Nordosten bis zur A6 |
| --- | --- |

—

Auf einem Feldweg 300 m nach Nordwest, von dort auf einem Feldweg nach Nordosten bis zur A6

| — | Querung der A6 |
| --- | --- |

—

Querung der A6

| — | Auf der Schwarzenbergstraße bis zur Ringstraße, Ostliche Teile von Schwappach einschließend |
| --- | --- |

—

Auf der Schwarzenbergstraße bis zur Ringstraße, Ostliche Teile von Schwappach einschließend

| — | Auf der Ringstraße nach Norden bis zur Kreuzung L1089 |
| --- | --- |

—

Auf der Ringstraße nach Norden bis zur Kreuzung L1089

| — | Weiter auf der Moosbachstraße Richtung Norden bis zum Kreisverkehr der L1036 |
| --- | --- |

—

Weiter auf der Moosbachstraße Richtung Norden bis zum Kreisverkehr der L1036

| — | Vom Kreisverkehr Richtung Osten auf L1036 bis zur A6 |
| --- | --- |

—

Vom Kreisverkehr Richtung Osten auf L1036 bis zur A6

| — | Auf der A6 Richtung Osten bis Startpunkt |
| --- | --- |

—

Auf der A6 Richtung Osten bis Startpunkt

2020.2.29-től 2020.3.8-ig

Folgende Gemarkungen sind vollständig enthalten:

| — | Westernbach (Gemeinde Zweiflingen) |
| --- | --- |

—

Westernbach (Gemeinde Zweiflingen)

| — | Baumerlenbach, Unterohrn, Verrenberg, Öhringen, Büttelbronn, Eckartsweiler, Cappel (Stadt Öhringen) |
| --- | --- |

—

Baumerlenbach, Unterohrn, Verrenberg, Öhringen, Büttelbronn, Eckartsweiler, Cappel (Stadt Öhringen)

| — | Pfedelbach, Windischenbach, Oberohrn, Harsberg (Gemeinde Pfedelbach) |
| --- | --- |

—

Pfedelbach, Windischenbach, Oberohrn, Harsberg (Gemeinde Pfedelbach)

| — | Siebeneich (Gemeinde Bretzfeld) |
| --- | --- |

—

Siebeneich (Gemeinde Bretzfeld)

Folgende Gemarkungen sind teilweise im Beobachtungsgebiet und im Sperrbezirk enthalten, die genaue Abgrenzung ist der Beschreibung des Sperrbezirks zu entnehmen:

| — | Bitzfeld, Geddelsbach, Unterheimbach, Waldbach, Dimbach, Schwabbach (Gemeinde Bretzfeld) |
| --- | --- |

—

Bitzfeld, Geddelsbach, Unterheimbach, Waldbach, Dimbach, Schwabbach (Gemeinde Bretzfeld)

| — | Verrenberg (Stadt Öhringen) |
| --- | --- |

—

Verrenberg (Stadt Öhringen)

| — | Windischenbach, Pfedelbach (Gemeinde Pfedelbach) |
| --- | --- |

—

Windischenbach, Pfedelbach (Gemeinde Pfedelbach)

Teilweise enthalten sind die Gemarkungen Möglingen und Ohrnberg (Gemeinde Öhringen):

| — | Beginnend ab der Gemarkungsgrenze Möglingen-Kochersteinsfeld-Ohrnberg |
| --- | --- |

—

Beginnend ab der Gemarkungsgrenze Möglingen-Kochersteinsfeld-Ohrnberg

| — | vorbei an den Gewannen Hummeläcker und Streich |
| --- | --- |

—

vorbei an den Gewannen Hummeläcker und Streich

| — | weitergedacht bis zum nördlichsten Punkt der Kleingartensiedlung (Gewann Streichberg) |
| --- | --- |

—

weitergedacht bis zum nördlichsten Punkt der Kleingartensiedlung (Gewann Streichberg)

| — | Linie weitergedacht bis zur L1045 |
| --- | --- |

—

Linie weitergedacht bis zur L1045

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Zweiflingen:

| — | über die Gewanne Schießäcker einmündend in den Feldweg am Waldrand unterhalb des Gewanns Weite Gruben dann in gleicher Richtung weiterführend bis zur Schießhofer Straße, die Schießhofer Straße Richtung Süden bis Pfahlbach |
| --- | --- |

—

über die Gewanne Schießäcker einmündend in den Feldweg am Waldrand unterhalb des Gewanns Weite Gruben dann in gleicher Richtung weiterführend bis zur Schießhofer Straße, die Schießhofer Straße Richtung Süden bis Pfahlbach

| — | dann entlang der K2330 bis zum Limes Blick Zweiflingen |
| --- | --- |

—

dann entlang der K2330 bis zum Limes Blick Zweiflingen

| — | nach Osten abbiegend entlang der Kärcher Straße am Golfplatz vorbei bis zum Kreisel L1050 |
| --- | --- |

—

nach Osten abbiegend entlang der Kärcher Straße am Golfplatz vorbei bis zum Kreisel L1050

| — | weiter nach Süden auf der L1050 bis zur Einmündung K2354 |
| --- | --- |

—

weiter nach Süden auf der L1050 bis zur Einmündung K2354

| — | weiter entlang der K2354, die A6 querend |
| --- | --- |

—

weiter entlang der K2354, die A6 querend

Teilweise enthalten sind die Gemarkungen Neuenstein und Obersöllbach:

| — | bis nach dem Gewann Wachtbaumäcker in Richtung Neuenstein, |
| --- | --- |

—

bis nach dem Gewann Wachtbaumäcker in Richtung Neuenstein,

| — | dann abbiegend in Richtung Südwesten, |
| --- | --- |

—

dann abbiegend in Richtung Südwesten,

| — | dann 2. Feldweg links abbiegend |
| --- | --- |

—

dann 2. Feldweg links abbiegend

| — | dann entlang des Wegs zwischen den Baugebieten Riedweg Teil 1 und Teil 2 nach Süden, die Bahnlinie queren, südlich vorbei am Wohngebiet Steigerbrünnle |
| --- | --- |

—

dann entlang des Wegs zwischen den Baugebieten Riedweg Teil 1 und Teil 2 nach Süden, die Bahnlinie queren, südlich vorbei am Wohngebiet Steigerbrünnle

| — | Linie weiter gedacht am Sportgelände vorbei bis zur Brücke über den Epbach (Bergstraße) |
| --- | --- |

—

Linie weiter gedacht am Sportgelände vorbei bis zur Brücke über den Epbach (Bergstraße)

| — | dann die L1051 und L1036 queren, dann auf die K2357 bis zur Gemarkungsgrenze Obersöllbach-Eschelbach |
| --- | --- |

—

dann die L1051 und L1036 queren, dann auf die K2357 bis zur Gemarkungsgrenze Obersöllbach-Eschelbach

| — | entlang des Gewanns Obere Halde die K2355 und das Gewann Bühl querend |
| --- | --- |

—

entlang des Gewanns Obere Halde die K2355 und das Gewann Bühl querend

| — | dann weiter Richtung Süden in Richtung Pfaffenberg |
| --- | --- |

—

dann weiter Richtung Süden in Richtung Pfaffenberg

| — | östlich vorbei am Pfaffenberg, die Gemeindegrenze nach Öhringen querend |
| --- | --- |

—

östlich vorbei am Pfaffenberg, die Gemeindegrenze nach Öhringen querend

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Michelbach:

| — | den Weg weiter bis Rohrklinge |
| --- | --- |

—

den Weg weiter bis Rohrklinge

| — | dann weiter Richtung Süden durch die Gewanne Brenntenholz und Erlen |
| --- | --- |

—

dann weiter Richtung Süden durch die Gewanne Brenntenholz und Erlen

| — | dann die K2387 kreuzen, weiter in Richtung Süden nach Mittelsteinbach durch das Gewann Koppenwiesenschlag, |
| --- | --- |

—

dann die K2387 kreuzen, weiter in Richtung Süden nach Mittelsteinbach durch das Gewann Koppenwiesenschlag,

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Untersteinbach:

| — | weiter in Richtung Süden durch die Gewanne Holderberg und Göttele |
| --- | --- |

—

weiter in Richtung Süden durch die Gewanne Holderberg und Göttele

| — | östlich an Mittelsteinbach vorbei auf den Herdenweg, dann bis zum Wasserhochbehälter vor Untersteinbach |
| --- | --- |

—

östlich an Mittelsteinbach vorbei auf den Herdenweg, dann bis zum Wasserhochbehälter vor Untersteinbach

| — | dann Weiter Richtung Süden an der Siedlungsgrenze bis zur Straße In der Heid |
| --- | --- |

—

dann Weiter Richtung Süden an der Siedlungsgrenze bis zur Straße In der Heid

| — | dann weiter entlang des Wegs in Richtung Süden bis zur Schuppacher Straße (K2360) |
| --- | --- |

—

dann weiter entlang des Wegs in Richtung Süden bis zur Schuppacher Straße (K2360)

| — | auf K2360 weiter bis Floßholz, dann entlang des Wegs parallel zum Lohklingenbach in Richtung Südwesten bis ca. 150 m vor der Kehre zur Kreisgrenze SHA |
| --- | --- |

—

auf K2360 weiter bis Floßholz, dann entlang des Wegs parallel zum Lohklingenbach in Richtung Südwesten bis ca. 150 m vor der Kehre zur Kreisgrenze SHA

2020.3.8.

BADEN-WÜRTTEMBERG, Kreis Heilbronn:

Teilweise enthalten sind die Flur Eschenau:

| — | Von Landkreisgrenze Heilbronn Landkreis entlang Köberleweg Richtung Eschenau |
| --- | --- |

—

Von Landkreisgrenze Heilbronn Landkreis entlang Köberleweg Richtung Eschenau

| — | entlang des Michelbach bis zur Straße Eschenauer Berg |
| --- | --- |

—

entlang des Michelbach bis zur Straße Eschenauer Berg

| — | östlich der Bebauung zur K2110 |
| --- | --- |

—

östlich der Bebauung zur K2110

| — | entlang der K2110 bis zur Landkreisgrenze |
| --- | --- |

—

entlang der K2110 bis zur Landkreisgrenze

2020.2.29-től 2020.3.8-ig

Folgende Gemeinden sind vollständig enthalten:

| — | Löwenstein |
| --- | --- |

—

Löwenstein

| — | Lehrensteinsfeld |
| --- | --- |

—

Lehrensteinsfeld

| — | Ellhofen |
| --- | --- |

—

Ellhofen

| — | Langenbrettach |
| --- | --- |

—

Langenbrettach

| — | Eberstadt |
| --- | --- |

—

Eberstadt

| — | Wüstenrot |
| --- | --- |

—

Wüstenrot

Folgende Gemarkungen sind vollständig enthalten:

| — | Grantschen (Gemeinde Weinsberg) |
| --- | --- |

—

Grantschen (Gemeinde Weinsberg)

| — | Wimmental (Gemeinde Weinsberg) |
| --- | --- |

—

Wimmental (Gemeinde Weinsberg)

| — | Cleversulzbach (Gemeinde Neuenstadt) |
| --- | --- |

—

Cleversulzbach (Gemeinde Neuenstadt)

Teilweise enthalten ist die Gemeinde Obersulm:

| — | ausgenommen: der im Sperrbezirk liegende Teil |
| --- | --- |

—

ausgenommen: der im Sperrbezirk liegende Teil

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Unterheinriet (Gemeinde Untergruppenbach):

| — | An der Gemeindegrenze zwischen Sandberg und Vorhof in westlicher Richtung bis zur Forststraße; |
| --- | --- |

—

An der Gemeindegrenze zwischen Sandberg und Vorhof in westlicher Richtung bis zur Forststraße;

| — | auf Feldweg nördlich von Vorhof Richtung Waldrand, entlang bis zur Schozach; |
| --- | --- |

—

auf Feldweg nördlich von Vorhof Richtung Waldrand, entlang bis zur Schozach;

| — | nördlich am Braunenwald entlang Zufluss zur Schozach; |
| --- | --- |

—

nördlich am Braunenwald entlang Zufluss zur Schozach;

| — | westlich entlang Waldrand bis zur Wegkreuzung unterhalb Hagelsberg; |
| --- | --- |

—

westlich entlang Waldrand bis zur Wegkreuzung unterhalb Hagelsberg;

| — | entlang Forstweg in nördlicher Richtung bis zur Gemeindegrenze Lehrensteinsfeld |
| --- | --- |

—

entlang Forstweg in nördlicher Richtung bis zur Gemeindegrenze Lehrensteinsfeld

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Weinsberg (Gemeidne Weinsberg):

| — | Gemeindegrenze zu Lehrensteinsfeld an der A81 entlang in nördlicher Richtung bis zur Gemeindegrenze Eberstadt |
| --- | --- |

—

Gemeindegrenze zu Lehrensteinsfeld an der A81 entlang in nördlicher Richtung bis zur Gemeindegrenze Eberstadt

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Neuenstadt (Gemeinde Neuenstadt):

| — | Gemeindegrenze Eberstadt Feld/Forstweg von Buchhorn Richtung Neuenstadt –Daistler; |
| --- | --- |

—

Gemeindegrenze Eberstadt Feld/Forstweg von Buchhorn Richtung Neuenstadt –Daistler;

| — | bei den Aussiedlerhöfen in westlicher Richtung bis zum Limbach; |
| --- | --- |

—

bei den Aussiedlerhöfen in westlicher Richtung bis zum Limbach;

| — | vom Limbach zur Cleversulzbacherstraße weiter zur K2007 bis zur Öhringerstraße über die A81 bis zur Kocher |
| --- | --- |

—

vom Limbach zur Cleversulzbacherstraße weiter zur K2007 bis zur Öhringerstraße über die A81 bis zur Kocher

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Gochsen (Gemeinde Hardthausen):

| — | von der A81 zur Kocher am Fluss entlang bis Buchsmühle; |
| --- | --- |

—

von der A81 zur Kocher am Fluss entlang bis Buchsmühle;

| — | Feldweg nördlich des Sportplatz Richtung Hintere Berge – Dörnet – Bühl – Lampoldshausenerstraße – Feldweg westlich zur K2014; |
| --- | --- |

—

Feldweg nördlich des Sportplatz Richtung Hintere Berge – Dörnet – Bühl – Lampoldshausenerstraße – Feldweg westlich zur K2014;

| — | südlich des Gänskirchhofs in westlicher Richtung zur Landkreisgrenze |
| --- | --- |

—

südlich des Gänskirchhofs in westlicher Richtung zur Landkreisgrenze

2020.3.8.

BADEN WÜRTTEMBERG, Kreis Schwäbisch-Hall:

Folgende Gemarkungen sind vollständig enthalten:

Ammertsweiler (Gemeinde Mainhardt)

Teilweise enthalten ist die Gemarkung Geißelhardt (Gemeinde Mainhardt):

| — | Von der Gemarkungsgrenze (Ammertsweiler/Geißelhardt) links entlang der L1050 bis zur Abzweigung Streithag |
| --- | --- |

—

Von der Gemarkungsgrenze (Ammertsweiler/Geißelhardt) links entlang der L1050 bis zur Abzweigung Streithag

| — | gesamter Ortsteil Streithag |
| --- | --- |

—

gesamter Ortsteil Streithag

| — | von Streithag Richtung Waldrand Lohklingen Wald, links entlang des Waldrandes bis zur Kreisgrenze Schwäbisch-Hall |
| --- | --- |

—

von Streithag Richtung Waldrand Lohklingen Wald, links entlang des Waldrandes bis zur Kreisgrenze Schwäbisch-Hall

2020.3.8.

Tagállam: Magyarország

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően |
| --- | --- |
| Komárom-Esztergom megye: |
| Bana, Bábolna, Csém, Kisigmánd, Komárom, Mocsa, Nagyigmánd és Tárkány települések közigazgatási területének a 47.687049 és a 17.989846, a 47.690195 és a 17.995825, valamint a 47.686220 és a 17.987319 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú köráltal határolt területen belül és a védőkörzeten kívül eső területei | 2020.2.26. |
| Ács és Bábolna települések közigazgatási területeinek a 47.687049 és a 17.989846, a 47.690195 és a 17.995825, valamint a 47.686220 és a 17.987319 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 2020.2.18-tól 2020.2.26-ig |
| Győr-Moson-Sopron megye: |
| Bőny, Nagyszentjános és Rétalap települések közigazgatási területeinek a 47.687049 és a 17.989846 valamint 47.690195 és 17.995825 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei | 2020.2.26. |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően

Komárom-Esztergom megye:

Bana, Bábolna, Csém, Kisigmánd, Komárom, Mocsa, Nagyigmánd és Tárkány települések közigazgatási területének a 47.687049 és a 17.989846, a 47.690195 és a 17.995825, valamint a 47.686220 és a 17.987319 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú köráltal határolt területen belül és a védőkörzeten kívül eső területei

2020.2.26.

Ács és Bábolna települések közigazgatási területeinek a 47.687049 és a 17.989846, a 47.690195 és a 17.995825, valamint a 47.686220 és a 17.987319 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

2020.2.18-tól 2020.2.26-ig

Győr-Moson-Sopron megye:

Bőny, Nagyszentjános és Rétalap települések közigazgatási területeinek a 47.687049 és a 17.989846 valamint 47.690195 és 17.995825 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei

2020.2.26.

Tagállam: Szlovákia

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően |
| --- | --- |
| Nitra region: |
| Municipalities in region Nitra:
  City Komárno part of Nová Stráž, part of municipality Žitná na Ostrove | 2020.2.26. |
| Čadca region: |
| Municipalities: Stará Bystrica, Radôstka, Vychylovka | 2020.2.19-től 2020.2.27-ig |
| Municipalities: Klubina, Zborov nad Bystricou, Krásno nad Kysucou, Nová Bystrica, Dunajov | 2020.2.27. |
| Žilina region: |
| Municipality: Lutiše, Horná Tižiná | 2020.2.27. |
| Kysucké Nové Mesto region: |
| Municipality: Lodno, part of municipalities: Kysucký Lieskovec, Horný Vadičov | 2020.2.27. |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően

Nitra region:

Municipalities in region Nitra:

City Komárno part of Nová Stráž, part of municipality Žitná na Ostrove

2020.2.26.

Čadca region:

Municipalities: Stará Bystrica, Radôstka, Vychylovka

2020.2.19-től 2020.2.27-ig

Municipalities: Klubina, Zborov nad Bystricou, Krásno nad Kysucou, Nová Bystrica, Dunajov

2020.2.27.

Žilina region:

Municipality: Lutiše, Horná Tižiná

2020.2.27.

Kysucké Nové Mesto region:

Municipality: Lodno, part of municipalities: Kysucký Lieskovec, Horný Vadičov

2020.2.27.

Tagállam: Lengyelország

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően |
| --- | --- |
| W województwie wielkopolskim, w powiecie ostrowskim: |
| 1. | W gminie Raszków miejscowości: Rąbczyn, Jelitów, Jaskółki, Radłów, południowa część miejscowości Przybysławice od numeru 144 do nr 35 |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően

W województwie wielkopolskim, w powiecie ostrowskim:

1.

W gminie Raszków miejscowości: Rąbczyn, Jelitów, Jaskółki, Radłów, południowa część miejscowości Przybysławice od numeru 144 do nr 35

| 2. | W gminie Ostrów Wielkopolski miejscowości: Zacharzew, Lamki, Zalesie, Świeligów |
| --- | --- |

2.

W gminie Ostrów Wielkopolski miejscowości: Zacharzew, Lamki, Zalesie, Świeligów

| 3. | Cześć północno - zachodnia miasta Ostrów Wielkopolski od ulicy Miodowej nr 5, Radłowskiej 65 przez ulice Profesora Jachimka, Przymiejską, Krotoszyńską, Owsianą do ulicy Topolowej 62 |
| --- | --- |

3.

Cześć północno - zachodnia miasta Ostrów Wielkopolski od ulicy Miodowej nr 5, Radłowskiej 65 przez ulice Profesora Jachimka, Przymiejską, Krotoszyńską, Owsianą do ulicy Topolowej 62

2020.2.14-től 2020.2.23-ig

W województwie wielkopolskim, w powiatach ostrowskim i krotoszyńskim:

W powiecie ostrowskim:

| 1. | W gminie Raszków miejscowości: Rąbczyn, Raszków, Pogrzybów, Głogowa, Skrzebowa, Moszczanka, Biniew, Bieganin, Szczurawice, Walentynów, Niemojewiec, Janków Zaleśny, Sulisław, pozostała cześć miejscowości Przybysławice poza obszarem zapowietrzonym, południowa część miejscowości Korytnica do ulicy Jarocińskiej 6; |
| --- | --- |

1.

W gminie Raszków miejscowości: Rąbczyn, Raszków, Pogrzybów, Głogowa, Skrzebowa, Moszczanka, Biniew, Bieganin, Szczurawice, Walentynów, Niemojewiec, Janków Zaleśny, Sulisław, pozostała cześć miejscowości Przybysławice poza obszarem zapowietrzonym, południowa część miejscowości Korytnica do ulicy Jarocińskiej 6;

| 2. | W gminie Ostrów Wielkopolski miejscowości: Łąkociny, Daniszyn, Gorzyce Wielkie, Radziwiłłów, Topola Mała, Słaborowice, Franklinów, Lewków, Szczury, Wysocko Wielkie, Cegły, Kołątajew, Karski, Stary Staw, Mazury- część wschodnia do numeru 8, Czekanów- zachodnia część od ulicy Kaliskiej 12, Kwiatków- zachodnia część od numeru 7A |
| --- | --- |

2.

W gminie Ostrów Wielkopolski miejscowości: Łąkociny, Daniszyn, Gorzyce Wielkie, Radziwiłłów, Topola Mała, Słaborowice, Franklinów, Lewków, Szczury, Wysocko Wielkie, Cegły, Kołątajew, Karski, Stary Staw, Mazury- część wschodnia do numeru 8, Czekanów- zachodnia część od ulicy Kaliskiej 12, Kwiatków- zachodnia część od numeru 7A

| 3. | Pozostała część miasta Ostrów Wielkopolski poza obszarem zapowietrzonym |
| --- | --- |

3.

Pozostała część miasta Ostrów Wielkopolski poza obszarem zapowietrzonym

| 4. | W gminie Przygodzice miejscowości: Topola Wielka, Topola Osiedle, Janków Przygodzki, Wysocko Małe |
| --- | --- |

4.

W gminie Przygodzice miejscowości: Topola Wielka, Topola Osiedle, Janków Przygodzki, Wysocko Małe

| 5. | W gminie Odolanów miejscowości: Nabyszyce, Wierzbno, Tarchały Wielkie, Tarchały Małe, Gorzyce Małe |
| --- | --- |

5.

W gminie Odolanów miejscowości: Nabyszyce, Wierzbno, Tarchały Wielkie, Tarchały Małe, Gorzyce Małe

W powiecie krotoszyńskim:

W gminie Krotoszyn miejscowości: Baszyny, Ugrzele, Janów, Orpiszew, Świnków

2020.2.23.

W województwie wielkopolskim, w powiecie szamotulskim:

W gminie Ostroróg miejscowości: Zapust, Wielonek, Klemensowo, Rudki Huby, Ostroróg

2020.2.16-tól 2020.2.25-ig.

W województwie wielkopolskim, w powiecie szamotulskim:

| 1. | W gminie Kaźmierz miejscowości: Sokolniki Wielkie, Sokolniki Małe, Wierzchaczewo; |
| --- | --- |

1.

W gminie Kaźmierz miejscowości: Sokolniki Wielkie, Sokolniki Małe, Wierzchaczewo;

| 2. | W gminie Ostroróg miejscowosci: Bobulczyn, Oporowo, Kluczewo, Kluczewo Huby, Szczepankowo, Karolewo, Rudki, Piaskowo, Forestowo, Bielejewo, Binino, Dobrojewo; |
| --- | --- |

2.

W gminie Ostroróg miejscowosci: Bobulczyn, Oporowo, Kluczewo, Kluczewo Huby, Szczepankowo, Karolewo, Rudki, Piaskowo, Forestowo, Bielejewo, Binino, Dobrojewo;

| 3. | W gminie Obrzycko miejscowości: Gaj Mały, Karolin, Pęckowo, Ordzin, Koźmin, Dobrogostowo, Lizbona; |
| --- | --- |

3.

W gminie Obrzycko miejscowości: Gaj Mały, Karolin, Pęckowo, Ordzin, Koźmin, Dobrogostowo, Lizbona;

| 4. | W gminie Pniewy miejscowości: Przystanki, Dębina, Buszewko, Buszewo, Dęborzyce, Mielno, Szymanowo, Zajączkowo, Psarski, Nojewo, Psarki, Nosalewo |
| --- | --- |

4.

W gminie Pniewy miejscowości: Przystanki, Dębina, Buszewko, Buszewo, Dęborzyce, Mielno, Szymanowo, Zajączkowo, Psarski, Nojewo, Psarki, Nosalewo

| 5. | W gminie Wronki miejscowości: Samołęż, Nowa Wieś, Huby Oporowo, Marianowo, Wierzchocin, Głuchowo |
| --- | --- |

5.

W gminie Wronki miejscowości: Samołęż, Nowa Wieś, Huby Oporowo, Marianowo, Wierzchocin, Głuchowo

W gminie Szamotuły miejscowości: Czyściec, Krzeszkowice, Kamionka, Otorowo, Lipnickie Huby, Lipnica, Brodziszewo, Emilianowo, Gałowo, Jastrowo, Ostrolesie, Koźle, Śmiłowo, Szamotuły

2020.2.25.

W województwie wielkopolskim, w powiecie międzychodzkim

W gminie Chrzypsko Wielkie miejscowość Orle Wielkie

2020.2.25.

W województwie wielkopolskim w powiecie wolsztyńskim:

W gminie Wolsztyn miejscowości: Berzyna, Stary Widzim Piekiełko, Adamowo Piekiełko, Kębłowo Kolonia, część miejscowości Niałek Wielki położona na południe od drogi nr 32

2020.2.21-től 2020.2.29-ig

W województwie wielkopolskim w powiatach wolsztyńskim i grodziskim:

W powiecie wolsztyńskim:

| 1. | W gminie Wolsztyn miejscowości: Stary Widzim, Świętno, Stradyń, Obra, Wroniawy, Stara Dąbrowa, Adamowo, Gościeszyn, Błocko, Tłoki, Wolsztyn, Karpicko, Nowe Tłoki, Chorzemin, Powodowo, Nowa Obra, Nowa Dąbrowa, Krutla, Nowy Młyn, Zdrogowo, Świętno, część miejscowści Niałek Wielki położona na północ od drogi nr 32; |
| --- | --- |

1.

W gminie Wolsztyn miejscowości: Stary Widzim, Świętno, Stradyń, Obra, Wroniawy, Stara Dąbrowa, Adamowo, Gościeszyn, Błocko, Tłoki, Wolsztyn, Karpicko, Nowe Tłoki, Chorzemin, Powodowo, Nowa Obra, Nowa Dąbrowa, Krutla, Nowy Młyn, Zdrogowo, Świętno, część miejscowści Niałek Wielki położona na północ od drogi nr 32;

| 2 | W gminie Przemęt miejscowości: Solec, Solec Nowy, Mochy; |
| --- | --- |

2

W gminie Przemęt miejscowości: Solec, Solec Nowy, Mochy;

| 3 | W gminie Siedlec miejscowości: Jaromierz, Jażyniec, Kiełkowo, Żodyń, Siedlec, Kiełpiny Kolonia |
| --- | --- |

3

W gminie Siedlec miejscowości: Jaromierz, Jażyniec, Kiełkowo, Żodyń, Siedlec, Kiełpiny Kolonia

W powiecie grodziskim:

W gminie Rakoniewice miejscowości: Głodno, Cegielsko Adolfowo, Łąkie, część miejscowości Rostarzewo położona na zachód od ulic Topolowej i Ogrodowej

2020.2.29.

W województwie lubuskim w powiecie zielonogórskim

W gminie Kargowa miejscowości: Obra Dolna, Nowy Jaromierz

2020.2.29.

W województwie warmińsko – mazurskim w powiecie iławskim

W gminie Zalewo miejscowości: Rąbity, Międzychód, Zatyki, Surbajny, Koziny, Kupin, Rudnia

2020.2.21-től 2020.2.29-ig

W województwie warmińsko – mazurskim w powiatach iławskim, ostródzkim:

Powiat iławski:

W gminie Zalewo miejscowości: Karpowo, Śliwa, Dajny, Barty, Pozorty, Girgajny, Mazanki, Janiki Wielkie, Janiki Małe, Jaśkowo, Wielowieś, Boreczno, Duba, Mozgowo, Huta Wielka, Skitławki, Urowo, Gubławki, Wieprz, Matyty, Polajny, Jerzwałd, Rucewo, Kiemiany, Dobrzyki, Witoszewo, Gajdy, Półwieś, Zalewo, Bajdy, Sadławki, Bądki, Bednarzówka, Brzeziniak, Jezierce, Bukowiec, Likszajny, Tarpno, Nowe Chmielówko

Powiat ostródzki:

| 1. | W gminie Małdyty miejsowości: Wielki Dwór, Jarnołtowo, Fiugajki, Drynki, Pleśno, Leszczynka Mała, Linki, Klonowy Dwór, Plękity, Smolno, Kanty, Bagnity, Wodziany, Surzyki Małe, Surzyki Wielkie; |
| --- | --- |

1.

W gminie Małdyty miejsowości: Wielki Dwór, Jarnołtowo, Fiugajki, Drynki, Pleśno, Leszczynka Mała, Linki, Klonowy Dwór, Plękity, Smolno, Kanty, Bagnity, Wodziany, Surzyki Małe, Surzyki Wielkie;

| 2. | W gminie Miłomłyn miejscowości: Skarpa, Ligi |
| --- | --- |

2.

W gminie Miłomłyn miejscowości: Skarpa, Ligi

2020.2.29.

W województwie pomorskim w powiecie sztumskim:

W gminie Stary Dzierzgoń od granicy województwa pomorskiego wzdłuż drogi łączącej miejscowości Bajdy-Przezmark do miejscowości Przezmark, następnie po drugiej stronie drogi wojewódzkiej 519 wzdłuż jeziora Motława Wielka do miejscowości Danielówka, dalej drogą leśną do jeziora Witoszewskiego w województwie warmińsko-mazurskim.

2020.2.29.

W województwie warmińsko – mazurskim w powiecie ostródzkim:

W gminie Grunwald miejscowości: Góry Lubiańskie, Zybułtowo, Lubian, Mielno, Stębark

2020.3.5-től 2020.3.13-ig

W województwie warmińsko – mazurskim w powiatach: ostródzkim, działdowskim, nidzickim, olsztyńskim:

| 1. | w powiecie ostródzkim:






  — | w gminie Grunwald miejscowości: Dylewko, Dąbrowo, Frygnowo, Grabiczki, Gierzwałd, Grunwald, Kiersztanowo, Kitnowo, Korsztyn, Lipowa Góra, Lubianek, Łącko, Łodwigowo, Marcinkowo, Omin, Pacółtowo, Pacółtówko, Rzepki, Tymawa, Ulnowo, Wróble, Zapieka, |
| --- | --- | --- |

1.

w powiecie ostródzkim:

—

w gminie Grunwald miejscowości: Dylewko, Dąbrowo, Frygnowo, Grabiczki, Gierzwałd, Grunwald, Kiersztanowo, Kitnowo, Korsztyn, Lipowa Góra, Lubianek, Łącko, Łodwigowo, Marcinkowo, Omin, Pacółtowo, Pacółtówko, Rzepki, Tymawa, Ulnowo, Wróble, Zapieka,

| — | w gminie Dąbrówno miejscowości: Gardyny, Łogdowo, Osiekowo, Ostrowite, Samin, Saminek; |
| --- | --- |

—

w gminie Dąbrówno miejscowości: Gardyny, Łogdowo, Osiekowo, Ostrowite, Samin, Saminek;

| 2. | w powiecie działdowskim w gminie Działdowo miejscowość Jankowice; |
| --- | --- |

2.

w powiecie działdowskim w gminie Działdowo miejscowość Jankowice;

| 3. | w powiecie nidzickim w gminie Kozłowo miejscowości: Browina, Turowo, Turówko, Wronowo; |
| --- | --- |

3.

w powiecie nidzickim w gminie Kozłowo miejscowości: Browina, Turowo, Turówko, Wronowo;

| 4. | w powiecie olsztyńskim w gminie Olsztynek miejscowości: Czarci Jar, Dębowa Góra, Drwęck, Gąsiorowo Olsztyneckie, Gibała, Gierdałki, Jadamowo, Juńcza, Królikowo, Lichtajny, Lutek, Nowa Wieś Ostródzka, Pawłowo, Sitno, Waplewo, Warglewo |
| --- | --- |

4.

w powiecie olsztyńskim w gminie Olsztynek miejscowości: Czarci Jar, Dębowa Góra, Drwęck, Gąsiorowo Olsztyneckie, Gibała, Gierdałki, Jadamowo, Juńcza, Królikowo, Lichtajny, Lutek, Nowa Wieś Ostródzka, Pawłowo, Sitno, Waplewo, Warglewo

2020.3.13.

W województwie śląskim w powiecie raciborskim:

W gminie Kuźnia Raciborska, miejscowości: Ruda Kozielska, część miejscowości Rudy położona na zachód od drogi nr 919

2020.2.21-től 2020.2.29-ig

W województwie śląskim w powiatach raciborskim, rybnickim, gliwickim, w powiecie miejskim Rybnik:

W powiecie raciborskim:

| 1. | W gminie Kuźnia Raciborska miejscowości: Kuźnia Raciborska, Jankowice, Siedliska, część miejscowości Budziska położona na wschód od ulic Leśnej, Szkolnej, Głównej i Fabrycznej, część miejscowości Rudy położona na wschód od drogi nr 919; |
| --- | --- |

1.

W gminie Kuźnia Raciborska miejscowości: Kuźnia Raciborska, Jankowice, Siedliska, część miejscowości Budziska położona na wschód od ulic Leśnej, Szkolnej, Głównej i Fabrycznej, część miejscowości Rudy położona na wschód od drogi nr 919;

| 2. | W gminie Nędza, miejscowości: Szymocice, Górki Śląskie, część miejscowości Nędza połozona na wschód od linii kolejowej łączącej miejscowości Racibórz – Kędzierzyn Koźle; |
| --- | --- |

2.

W gminie Nędza, miejscowości: Szymocice, Górki Śląskie, część miejscowości Nędza połozona na wschód od linii kolejowej łączącej miejscowości Racibórz – Kędzierzyn Koźle;

W powiecie rybnickim:

| 1. | W gminie Lyski miejscowości: Bogunice, Zwonowice, Sumina, Lyski, część miejscowości Adamowice położona na północ od ulic: Jana III Sobieskiego, Rybnickiej i Rolnej, część miejscowości Nowa Wieś położona na północ od ulicy Rybnickiej do drogi nr 923; |
| --- | --- |

1.

W gminie Lyski miejscowości: Bogunice, Zwonowice, Sumina, Lyski, część miejscowości Adamowice położona na północ od ulic: Jana III Sobieskiego, Rybnickiej i Rolnej, część miejscowości Nowa Wieś położona na północ od ulicy Rybnickiej do drogi nr 923;

| 2. | W gminie Gaszowice: część miejscowości Gaszowice położona na północ od ulic: Łąkowej, Wiejskiej, Rybnickiej, część miejscowości Szczerbice położona na północ od ulic: Rybnickiej, Głównej, Dworcowej; |
| --- | --- |

2.

W gminie Gaszowice: część miejscowości Gaszowice położona na północ od ulic: Łąkowej, Wiejskiej, Rybnickiej, część miejscowości Szczerbice położona na północ od ulic: Rybnickiej, Głównej, Dworcowej;

| 3. | W gminie Jejkowice: część miejscowości Jejkowice położona na północ od ulic: Głównej oraz Dworcowej; |
| --- | --- |

3.

W gminie Jejkowice: część miejscowości Jejkowice położona na północ od ulic: Głównej oraz Dworcowej;

W powiecie miejskim Rybnik dzielnice: Stodoły, Grabownia, Chwałęcice, Ochojec, część dzielnicy Rybnicka Kuźnia położona na północ od ulicy Podmiejskiej, część dzielnicy Golejów położona na zachód od drogi nr 78 oraz na północ od ulicy Komisji Edukacji Narodowej;

W powiecie gliwickim:

| 1. | W gminie Sośnicowice miejscowości: Tworóg Mały, Kuźniczka, Trachy, Bargłówka, część miejscowości Sierakowice położona na zachód od ulicy Sierakowskiej na terenach leśnych oraz ulicy Długiej, część miejscowości Smolnica położona na zachód od ulicy Łęgowskiej, część miejscowości Sośnicowice położona na zachód od ulicy Raciborskiej; |
| --- | --- |

1.

W gminie Sośnicowice miejscowości: Tworóg Mały, Kuźniczka, Trachy, Bargłówka, część miejscowości Sierakowice położona na zachód od ulicy Sierakowskiej na terenach leśnych oraz ulicy Długiej, część miejscowości Smolnica położona na zachód od ulicy Łęgowskiej, część miejscowości Sośnicowice położona na zachód od ulicy Raciborskiej;

| 2. | W gminie Pilchowice miejscowości: Stanica, część miejscowości Leboszowice położona na zachód od ulic: Smolnickiej i Wiejskiej, część miejscowości Pilchowice na zachód od ulic: Leboszowskiej, Wielopole, Dworcowej oraz ulicy Dolna Wieś, część miejscowości Wilcza położona na północny-zachód od drogi nr 78; |
| --- | --- |

2.

W gminie Pilchowice miejscowości: Stanica, część miejscowości Leboszowice położona na zachód od ulic: Smolnickiej i Wiejskiej, część miejscowości Pilchowice na zachód od ulic: Leboszowskiej, Wielopole, Dworcowej oraz ulicy Dolna Wieś, część miejscowości Wilcza położona na północny-zachód od drogi nr 78;

2020.2.29.

W województwie opolskim w powiecie kędzierzyńsko-kozielskim:

W gminie Bierawa miejscowości: Solarnia, Kotlarnia, Goszyce, Dziergowice

2020.2.29.

Tagállam: Románia

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően |
| --- | --- |
| Județul Maramureș |
| Oraș Seini
  Oraș Seini - localitatea Săbișa | 2020.2.14-től 2020.2.22-ig |
| Comuna Cicârlău- Localitatea Cicârlău
  Comuna Cicârlău - Localitatea Bârgău
  Comuna Cicârlău - Localitatea Handalu Ilbei
  Comuna Cicârlău - Localitatea Ilba
  Oraș Seini- Localitatea Viile Apei
  Comuna Ardusat- Localitatea Ardusat | 2020.2.22. |
| Județul Satu Mare |
| Comuna Pomi, localitatea Pomi | 2020.2.14-től 2020.2.22-ig |
| Comuna Orașu Nou- Localitatea Orașu Nou Vii
  Comuna Orașu Nou- Localitatea Racșa Vii
  Comuna Pomi- Localitatea Aciua
  Comuna Pomi- Localitatea Bicău
  Comuna Pomi- Localitatea Borlești
  Comuna Apa- Localitatea Apa
  Comuna Apa- Localitatea Someșeni
  Comuna Crucișor- Localitatea Crucișor
  Comuna Crucișor- Localitatea Iegheriște
  Comuna Valea Vinului- Localitatea Valea Vinului
  Comuna Valea Vinului- Localitatea Roșiori
  Comuna Medieșu Aurit- Localitatea Medieș Râturi
  Comuna Medieșu Aurit-Localitatea Medieș Vii
  Comuna Orașu Nou- Racșa | 2020.2.22. |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően

Județul Maramureș

Oraș Seini

Oraș Seini - localitatea Săbișa

2020.2.14-től 2020.2.22-ig

Comuna Cicârlău- Localitatea Cicârlău

Comuna Cicârlău - Localitatea Bârgău

Comuna Cicârlău - Localitatea Handalu Ilbei

Comuna Cicârlău - Localitatea Ilba

Oraș Seini- Localitatea Viile Apei

Comuna Ardusat- Localitatea Ardusat

2020.2.22.

Județul Satu Mare

Comuna Pomi, localitatea Pomi

2020.2.14-től 2020.2.22-ig

Comuna Orașu Nou- Localitatea Orașu Nou Vii

Comuna Orașu Nou- Localitatea Racșa Vii

Comuna Pomi- Localitatea Aciua

Comuna Pomi- Localitatea Bicău

Comuna Pomi- Localitatea Borlești

Comuna Apa- Localitatea Apa

Comuna Apa- Localitatea Someșeni

Comuna Crucișor- Localitatea Crucișor

Comuna Crucișor- Localitatea Iegheriște

Comuna Valea Vinului- Localitatea Valea Vinului

Comuna Valea Vinului- Localitatea Roșiori

Comuna Medieșu Aurit- Localitatea Medieș Râturi

Comuna Medieșu Aurit-Localitatea Medieș Vii

Comuna Orașu Nou- Racșa

2020.2.22.

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 2020.2.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 48/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.2.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 48/26

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusza és hatálybalépésének időpontja az ENSZ EGB TRANS/WP.29/343 sz. státuszdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

118. számú ENSZ-előírás – Egységes rendelkezések az egyes gépjármű-kategóriák kialakításában használt anyagok égési tulajdonságairól és/vagy üzemanyag- és kenőanyag-taszító képességéről [2020/241]

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

A 03. módosítássorozat 1. kiegészítése – A hatálybalépés időpontja: 2018. október 16.

Ez a dokumentum kizárólag dokumentációs eszközként szolgál. A hiteles és jogilag kötelező érvényű szövegek a következők:

| — | ECE/TRANS/WP.29/2013/12 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2013/12

| — | ECE/TRANS/WP.29/2016/14 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2016/14

| — | ECE/TRANS/WP.29/2017/16 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2017/16

| — | ECE/TRANS/WP.29/2017/18 és |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2017/18 és

| — | ECE/TRANS/WP.29/2018/24 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2018/24

TARTALOM

ELŐÍRÁS

1.   Alkalmazási kör

2.   Fogalommeghatározások: Általános adatok

3.   Jóváhagyási kérelem

4.   Jóváhagyás

5.   I. rész: Járműtípus jóváhagyása a belső térben, a motortérben és bármely különálló fűtőtérben alkalmazott alkatrészek égési tulajdonsága, valamint a járműben használt elektromos kábelek és kábelharisnyák vagy kábelvezetők égési tulajdonsága tekintetében és/vagy a motortérben és bármely különálló fűtőtérben alkalmazott szigetelőanyagok üzemanyag- és kenőanyag-taszító képessége tekintetében

6.   II. rész: Alkatrész jóváhagyása égési tulajdonsága és/vagy üzemanyag- és kenőanyag-taszító képessége tekintetében

7.   A típus módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése

8.   Gyártásmegfelelőség

9.   Szankciók nem megfelelő gyártás esetén

10.   A gyártás végleges leállítása

11.   A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a típusjóváhagyó hatóságok neve és címe

12.   Átmeneti rendelkezések

MELLÉKLETEK

1.   Járműre vonatkozó adatközlő lap

2.   Alkatrészre vonatkozó adatközlő lap

3.   Értesítés (járműtípus jóváhagyásának megadásáról)

4.   Értesítés (alkatrésztípus jóváhagyásának megadásáról)

5.   A jóváhagyási jelek elrendezése

6.   Vizsgálat az anyagok vízszintes irányú égési sebességének meghatározására

7.   Vizsgálat az anyagok olvadási viselkedésének meghatározására

8.   Vizsgálat az anyagok függőleges irányú égési sebességének meghatározására

9.   Vizsgálat az anyagok üzemanyag- és kenőanyag-taszító képességének meghatározására

10.   Vizsgálat az elektromos kábelek lángterjedés-állóságának meghatározására

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

1.1.   Ez az előírás az M3 kategóriába, a II. és a III. osztályba (1) tartozó járművekben használt anyagok égési tulajdonságaira (gyúlékonyság, égési sebesség és olvadási viselkedés), valamint üzemanyag- és kenőanyag-taszító képességére vonatkozik.

3

1

A típusjóváhagyás megadása az alábbiak szerint történik:

1.2.   I. rész – Járműtípus jóváhagyása a belső térben, a motortérben vagy bármely különálló fűtőtérben alkalmazott alkatrészek égési tulajdonsága és/vagy üzemanyag- és kenőanyag-taszító képessége tekintetében, valamint az elektromos kábelek és kábelharisnyák vagy a jármű elektromos kábeleinek védelmére használt kábelvezetők égési tulajdonsága tekintetében.

1.3.   II. rész – A belső térbe, a motortérbe vagy bármely különálló fűtőtérbe beépített alkatrész jóváhagyása égési tulajdonsága és/vagy üzemanyag- és kenőanyag-taszító képessége tekintetében

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK: ÁLTALÁNOS FOGALMAK

2.1.   „gyártó”: az a személy vagy szervezet, aki, illetve amely a típusjóváhagyó hatósággal szemben a típusjóváhagyási eljárás valamennyi szempontjának teljesüléséért és a gyártás megfelelőségének biztosításáért felel. E személynek vagy szervezetnek nem kell feltétlenül közvetlenül közreműködnie a jóváhagyási eljárás tárgyát képező jármű vagy alkatrész gyártásának valamennyi fázisában;

2.2.   „belső tér”: az utasok, a vezetők és/vagy a személyzet általi használatra szolgáló tér, amelyet a következők befele néző felülete határol:

| a) | a plafon; |
| --- | --- |

a)

a plafon;

| b) | a padló; |
| --- | --- |

b)

a padló;

| c) | az elülső, a hátsó és az oldalsó falak; |
| --- | --- |

c)

az elülső, a hátsó és az oldalsó falak;

| d) | az ajtók; |
| --- | --- |

d)

az ajtók;

| e) | a külső üvegezés; |
| --- | --- |

e)

a külső üvegezés;

2.3.   „motortér”: az a tér, amelybe a motor be van szerelve, és amelybe égéshő felhasználásával működő fűtőberendezés is be lehet szerelve;

2.4.   „különálló fűtőtér”: a belső téren és a motortéren kívül, égéshő felhasználásával működő fűtőberendezés elhelyezésére szolgáló tér;

2.5.   „gyártási alapanyagok”: gyártóknak ezen előírás alapján jóváhagyott járműtípusba történő beépítés céljából vagy műhelyeknek járművek karbantartásához vagy javításához történő felhasználásra ömlesztett anyagként (pl. kárpitanyag hengerben) vagy előformázott alkatrészként szállított termékek;

2.6.   „ülés”: egy felnőtt számára ülőhelyet biztosító kárpitozott szerkezet, amely lehet a jármű felépítményével egybeépített vagy attól független. A fogalom vonatkozik mind az egyedi ülésre, mind az üléspad egy felnőttnek ülőhelyet biztosító részére;

2.7.   „üléscsoport”: akár üléspad típusú, akár különálló, de egymás mellett elhelyezett ülések (vagyis az egyik ülés első rögzítési pontjai egy vonalban vannak egy másik ülés hátsó rögzítési pontjaival, vagy azok előtt helyezkednek el, és egy vonalban vannak ugyanezen másik ülés első rögzítési pontjaival, vagy azok mögött helyezkednek el), amely(ek) egy vagy több felnőttnek biztosít(anak) ülőhelyet;

2.8.   „üléspad”: olyan kárpitozott szerkezet, amely több felnőttnek biztosít ülőhelyet;

2.9.   „függőleges helyzetben beépített anyag”: a jármű belső terében, motorterében vagy bármely különálló fűtőterében úgy beépített anyag, hogy a vízszinteshez viszonyított dőlése meghaladja a 15 százalékot, amikor a menetkész tömegű jármű sík, vízszintes talajon áll;

2.10.   „elektromos kábel”: egyeres vagy sokeres, adott esetben hüvellyel ellátott, árnyékolt vagy árnyékolatlan kábel, amelyben kettő vagy több vezetőér fut egymás mellett összekötve, összesodorva vagy összefonva, vagy akár egyetlen egységet alkotva, és lehetővé téve elektromos jeleknek egyik eszközről a másikra történő továbbítását;

2.11.   „kábelharisnya”: bármely elem, amely egyszeres kábeleket többeres kábellé vagy elektromos kábelköteggé fog össze;

2.12.   „kábelvezető”: az elektromos kábeleket borító minden olyan elem, amelynek célja a kábelek vezetése vagy irányának megszabása (pl. csövek, csatornák, alagutak), illetve a kábelek járműhöz való rögzítése.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

3.1.   A jármű- vagy alkatrésztípus ezen előírás alapján történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet a gyártó nyújtja be.

3.2.   A kérelemhez mellékelni kell az 1. vagy a 2. mellékletnek megfelelő adatközlő lapot.

3.3.   A típusjóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat számára a következőket kell benyújtani:

3.3.1.   jármű jóváhagyása esetében: egy, a jóváhagyásra benyújtott típust képviselő járművet;

3.3.2.   típusjóváhagyással már rendelkező alkatrészek esetében: a jármű típusjóváhagyási kérelméhez mellékelni kell az érintett részek típusjóváhagyási számainak és a gyártó típusmegjelöléseinek felsorolását;

3.3.3.   típusjóváhagyással nem rendelkező alkatrészek esetében:

3.3.3.1.   a járművekben felhasznált alkatrészeknek a jóváhagyásra benyújtott típust képviselő mintáit, amelyek száma a 6–9. mellékletben van megadva;

3.3.3.2.   további egy mintát be kell nyújtani a műszaki szolgálat számára jövőbeli hivatkozási célokra;

3.3.3.3.   olyan berendezések esetében, mint például az ülések, függönyök, válaszfalak stb., a 3.3.3.1. szakaszban meghatározott minták, valamint egy teljes berendezés a fentieknek megfelelően;

3.3.3.4.   a mintákon jól olvashatóan és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni a kérelmező márkanevét vagy védjegyét és a típusmegjelölést.

4.   JÓVÁHAGYÁS

4.1.   Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott típus megfelel az előírás vonatkozó részeiben foglalt követelményeknek, akkor a típust jóvá kell hagyni.

4.2.   Minden jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (jelen esetben ez a 03. módosítássorozatnak megfelelően 03). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot a jármű vagy alkatrész ezen előírás szerinti több típusához.

4.3.   A típus ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket az ezen előírás 3. vagy 4. mellékletének megfelelő nyomtatványon.

4.4.   Minden olyan járművön, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott típusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen, jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

4.4.1.   egy kör, benne egy „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (2);

2

4.4.2.   ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, az ezen előírás I. részét jelző „I” római szám, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán.

4.4.3.   Ha a jármű megfelel a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több további előírás szerint abban az országban jóváhagyott járműtípusnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor a 4.4.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni; ilyen esetben az előírások számát, amelyek szerint a jóváhagyást megadták ugyanabban az országban, amely ezen előírás alapján is megadta a jóváhagyást, a 4.4.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán egymás alatt kell feltüntetni.

4.4.4.   A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

4.4.5.   A jóváhagyási jelet a gyártó által a járműre szerelt adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni.

4.5.   A gyártási alapanyagokat nem kell egyénileg jelölni. Az alapanyagok szállítására szolgáló csomagoláson azonban fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

4.5.1.   egy kör, benne egy „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma2;

2

4.5.2.   ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, az ezen előírás II. részét jelző „II” római szám, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán.

4.5.3.   A kör közelében a következőket kell elhelyezni:

4.5.3.1.   szimbólumok annak jelölésére, hogy az anyag milyen irányban építhető be:

| | vízszintes irányban (lásd a 6.2.1. szakaszt); |
| --- | --- |
| | függőleges irányban (lásd a 6.2.3. és a 6.2.4. szakaszt); |
| | vízszintes és függőleges irányban (lásd a 6.2.1., a 6.2.3. és a 6.2.4. szakaszt); |

Image 1

vízszintes irányban (lásd a 6.2.1. szakaszt);

Image 2

függőleges irányban (lásd a 6.2.3. és a 6.2.4. szakaszt);

Image 3

vízszintes és függőleges irányban (lásd a 6.2.1., a 6.2.3. és a 6.2.4. szakaszt);

4.5.3.2.   a „V” jel, amely azt jelzi, hogy az anyag megfelel a 6.2.2. szakasz követelményeinek.

4.5.4.   A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

4.6.   Az alkatrészeken fel lehet tüntetni a 4.5. szakaszban előírt jóváhagyási jelet.

4.6.1.   A jóváhagyási jel feltüntetése esetén az olyan teljes alkatrészek, mint például az ülések, válaszfalak, csomagtartók stb. jelölésének tartalmaznia kell a „CD” jelet, amely azt jelzi, hogy az alkatrészt teljes berendezésként hagyták jóvá.

4.7.   Ezen előírás 5. mellékletében példák találhatók a jóváhagyási jel elrendezésére.

5.   I. RÉSZ: JÁRMŰTÍPUS JÓVÁHAGYÁSA A BELSŐ TÉRBEN, A MOTORTÉRBEN ÉS BÁRMELY KÜLÖNÁLLÓ FŰTŐTÉRBEN ALKALMAZOTT ALKATRÉSZEK ÉGÉSI TULAJDONSÁGA, VALAMINT A JÁRMŰBEN HASZNÁLT ELEKTROMOS KÁBELEK ÉS KÁBELHARISNYÁK VAGY KÁBELVEZETŐK ÉGÉSI TULAJDONSÁGA TEKINTETÉBEN ÉS/VAGY A MOTORTÉRBEN ÉS BÁRMELY KÜLÖNÁLLÓ FŰTŐTÉRBEN ALKALMAZOTT SZIGETELŐANYAGOK ÜZEMANYAG- ÉS KENŐANYAG-TASZÍTÓ KÉPESSÉGE TEKINTETÉBEN

5.1.   Fogalommeghatározások

Ezen előírás I. részének alkalmazásában:

5.1.1.   „járműtípus”: olyan járművek, amelyek nem különböznek egymástól olyan lényeges jellemzők tekintetében, mint például a gyártó típusmegjelölése.

5.2.   Követelmények

5.2.1.   A típusjóváhagyásra benyújtott jármű belső terében és azon kívül legfeljebb 13 mm-re felhasznált anyagoknak, a motorterében felhasznált anyagoknak, bármely különálló fűtőterében felhasznált anyagoknak, valamint az elektromos kábeleknek, kábelharisnyáknak vagy kábelvezetőknek meg kell felelniük az ezen előírás II. részében szereplő követelményeknek.

5.2.2.   A belső térben, a motortérben vagy bármely különálló fűtőtérben alkalmazott és/vagy alkatrészként jóváhagyott berendezésekben felhasznált alapanyagokat és/vagy berendezéseket, valamint a járműben használt elektromos kábeleket, kábelharisnyákat vagy kábelvezetőket úgy kell beépíteni, hogy a lángok keletkezésének és terjedésének kockázata a legkisebb legyen.

5.2.3.   Ezeket az alapanyagokat és/vagy berendezéseket csak rendeltetésüknek megfelelően és különösen az égési tulajdonságaik és olvadási viselkedésük tekintetében (vízszintes/függőleges irányban) elvégzett vizsgálatok (lásd a 6.2.1., a 6.2.2., a 6.2.3., a 6.2.4., a 6.2.5., a 6.2.6. és a 6.2.7. szakaszt) és/vagy az üzemanyag- és kenőanyag-taszító képességük függvényében szabad beépíteni.

5.2.4.   A belső kialakításhoz felhasznált anyagoknak a tartószerkezethez történő rögzítésére használt ragasztóanyag amennyire lehetséges, nem ronthatja az anyag égési tulajdonságát.

6.   II. RÉSZ: ALKATRÉSZ JÓVÁHAGYÁSA ÉGÉSI TULAJDONSÁGA ÉS/VAGY ÜZEMANYAG- ÉS KENŐANYAG-TASZÍTÓ KÉPESSÉGE TEKINTETÉBEN

6.1.   Fogalommeghatározások

Ezen előírás II. részének alkalmazásában:

6.1.1.   „alkatrésztípus”: olyan alkatrészek, amelyek nem különböznek egymástól olyan lényeges jellemzők tekintetében, mint:

6.1.1.1.   a gyártó típusmegjelölése;

6.1.1.2.   a rendeltetés (üléshuzat, plafonburkolás, szigetelés stb.);

6.1.1.3.   az alapanyag(ok) (pl. gyapjú, műanyag, gumi, kevert anyagok);

6.1.1.4.   kompozit anyagok esetében a rétegek száma; és

6.1.1.5.   egyéb jellemzők, amennyiben érzékelhető hatást gyakorolnak az ezen előírásban megkövetelt teljesítményre;

6.1.2.   „égési sebesség”: az ezen előírás 6. melléklete és/vagy 8. melléklete szerint mért megégett szakasznak és a láng számára e szakasz megtételéhez szükséges időnek a hányadosa. Ezt milliméter/perc mértékegységben fejezik ki;

6.1.3.   „kompozit anyag”: olyan több hasonló vagy különböző anyagú rétegből álló anyag, amelynek rétegeit közvetlenül a felületükön történő ragasztócementezés, ragasztás, plattírozás, hegesztés stb. szorosan összetartja. Ha a különböző anyagok szakaszosan kapcsolódnak egymáshoz (pl. varrással, nagyfrekvenciás hegesztéssel, szegecseléssel), nem tekinthetők kompozit anyagoknak;

6.1.4.   „látható oldal”: az anyag azon oldala, amelyik az anyagnak a járműbe történő beépítése után az utastér, a motortér vagy bármely különálló fűtőtér belseje felé néz;

6.1.5.   „kárpitozás”: a belső párnázás és a bevonó anyag kombinációja, amelyek együtt az üléskeret párnázatát képezik;

6.1.6.   „belső burkolat(ok)”: olyan anyag(ok), amely(ek) (együtt) a felület és a plafon, az oldalfalak vagy a padló burkolatát képezik;

6.1.7.   „szigetelőanyag(ok)”: a hővezetés, hősugárzás vagy hőáramlás által történő hőátadás csökkentésére, valamint a motortér és bármely különálló fűtőtér hangszigetelésére használt anyag(ok);

6.1.8.   „üzemanyag- és kenőanyag-taszító képesség”: az anyagoknak az ezen előírás 9. melléklete szerint mért üzemanyag- és kenőanyag-taszító képessége.

6.2.   Követelmények

6.2.1.   Az alábbi anyagokon kötelező elvégezni az előírás 6. mellékletében leírt vizsgálatot:

| a) | a belső térben vízszintes irányban beépített anyag(ok) és kompozit anyag(ok); és |
| --- | --- |

a)

a belső térben vízszintes irányban beépített anyag(ok) és kompozit anyag(ok); és

| b) | a motortérben és bármely különálló fűtőtérben vízszintes irányban beépített szigetelőanyag(ok). |
| --- | --- |

b)

a motortérben és bármely különálló fűtőtérben vízszintes irányban beépített szigetelőanyag(ok).

A vizsgálat eredménye akkor megfelelő, ha a vízszintes irányú égési sebesség a legrosszabb vizsgálati eredményt figyelembe véve sem lépi túl a 100 mm/perc értéket, vagy ha a láng az utolsó mérési pont elérése előtt kialszik.

Úgy kell tekinteni, hogy a 6.2.3. szakasz követelményeinek megfelelő anyagok teljesítik az e szakaszban meghatározott követelményeket.

6.2.2.   Az alábbi anyagokon kötelező elvégezni az előírás 7. mellékletében leírt vizsgálatot:

| a) | az üléspárna felett 500 mm-nél nagyobb magasságban és a jármű plafonjába beépített anyag(ok) és kompozit anyag(ok); |
| --- | --- |

a)

az üléspárna felett 500 mm-nél nagyobb magasságban és a jármű plafonjába beépített anyag(ok) és kompozit anyag(ok);

| b) | a motortérben és bármely különálló fűtőtérben beépített szigetelőanyag(ok). |
| --- | --- |

b)

a motortérben és bármely különálló fűtőtérben beépített szigetelőanyag(ok).

A vizsgálat eredménye akkor megfelelő, ha a legrosszabb vizsgálati eredményt figyelembe véve sem képződik olyan csepp, amely meggyújtja a vattát.

6.2.3.   Az alábbi anyagokon kötelező elvégezni az előírás 8. mellékletében leírt vizsgálatot:

| a) | a belső térben függőleges irányban beépített anyag(ok) és kompozit anyag(ok); |
| --- | --- |

a)

a belső térben függőleges irányban beépített anyag(ok) és kompozit anyag(ok);

| b) | a motortérben és bármely különálló fűtőtérben függőleges irányban beépített szigetelőanyag(ok). |
| --- | --- |

b)

a motortérben és bármely különálló fűtőtérben függőleges irányban beépített szigetelőanyag(ok).

A vizsgálat eredménye akkor megfelelő, ha a függőleges irányú égési sebesség a legrosszabb vizsgálati eredményt figyelembe véve sem lépi túl a 100 mm/perc értéket, vagy ha a láng kialszik, mielőtt az első jelzőfonalak egyike megsemmisülne.

6.2.4.   Úgy kell tekinteni, hogy azok az anyagok, amelyek átlagos CFE (kialváskori kritikus hőáram) értéke az ISO 5658-2 szabvány (3) szerint vizsgálva nagyobb vagy egyenlő, mint 20 kW/m2, megfelelnek a 6.2.2. és a 6.2.3. szakasz követelményeinek, amennyiben a legrosszabb vizsgálati eredményt figyelembe véve sem figyelhetők meg égő cseppek.

3

2

6.2.5.   A motortérben és bármely különálló fűtőtérben beépített valamennyi szigetelőanyagon kötelező elvégezni az ezen előírás 9. mellékletében leírt vizsgálatot.

A vizsgálat eredménye akkor megfelelő, ha a vizsgált minta súlya a legrosszabb vizsgálati eredményt figyelembe véve sem nő 1 g-nál nagyobb mértékben.

A műszaki okokból szükséges mélyedések például az olyan csövek és szerkezeti elemek számára, amelyeknek át kell haladniuk az anyagon, mindaddig megengedettek, amíg a védelem biztosított (pl. tömítőanyaggal, szalaggal stb.).

6.2.6.   A járműben használt, 100 mm-t meghaladó hosszúságú elektromos kábelek mindegyikén el kell végezni az ezen előírás 10. mellékletében leírt lángterjedés-állósági vizsgálatot. E követelmények teljesítése helyett az ISO 6722-1:2011 szabvány 5.22. szakaszában leírt vizsgálati eljárás is alkalmazható. A vizsgálati jegyzőkönyvek és az ISO 6722:2006 szabvány 12. szakasza értelmében megadott alkatrész-jóváhagyások érvényben maradnak.

A vizsgálati láng alkalmazását be kell fejezni:

| 1. | egy vezetőeres kábelek esetében:






  a) | amikor a vezető láthatóvá válik; vagy |
| --- | --- | --- |

1.

egy vezetőeres kábelek esetében:

a)

amikor a vezető láthatóvá válik; vagy

| b) | a legfeljebb 2,5 mm2-es vezetőméretű kábelek esetében 15 másodperc elteltével; és |
| --- | --- |

b)

a legfeljebb 2,5 mm2-es vezetőméretű kábelek esetében 15 másodperc elteltével; és

2

| c) | a 2,5 mm2-nél nagyobb vezetőméretű kábelek esetében 30 másodperc után; |
| --- | --- |

c)

a 2,5 mm2-nél nagyobb vezetőméretű kábelek esetében 30 másodperc után;

2

vagy

| 2. | hüvellyel ellátott, árnyékolt vagy nem árnyékolt, egy- vagy több vezetőeres, összesen legfeljebb 15 mm2 -es vezetőméretű kábelek esetében:






  a) | amikor a vezeték láthatóvá válik, vagy minden kábel esetében 30 másodperc elteltével (amelyik előbb bekövetkezik); |
| --- | --- | --- |

2.

hüvellyel ellátott, árnyékolt vagy nem árnyékolt, egy- vagy több vezetőeres, összesen legfeljebb 15 mm2 -es vezetőméretű kábelek esetében:

2

a)

amikor a vezeték láthatóvá válik, vagy minden kábel esetében 30 másodperc elteltével (amelyik előbb bekövetkezik);

vagy

| 3. | hüvellyel ellátott, árnyékolt vagy nem árnyékolt, egy- vagy több vezetőeres, összesen 15 mm2 -nél nagyobb vezetőméretű kábelek esetében:






  a) | Az 1. vagy a 2. pont szerint, attól függően, hogy melyik alkalmazandó. |
| --- | --- | --- |

3.

hüvellyel ellátott, árnyékolt vagy nem árnyékolt, egy- vagy több vezetőeres, összesen 15 mm2 -nél nagyobb vezetőméretű kábelek esetében:

2

a)

Az 1. vagy a 2. pont szerint, attól függően, hogy melyik alkalmazandó.

A 2. pont szerinti elektromos kábelek egyben vagy egyenként is vizsgálhatók.

A 3. pont szerinti elektromos kábeleket egyenként kell megvizsgálni.

A vizsgálat eredménye akkor megfelelő, ha az égő szigetelőanyag lángja még a legrosszabb vizsgálati eredményt figyelembe véve is 70 másodpercen belül kialszik, és a vizsgált minta tetején legalább 50 mm szigetelés nem ég meg.

6.2.7.   Bármely 100 mm-t meghaladó hosszúságú kábelharisnyát vagy kábelvezetőt alá kell vetni az anyagok égési sebességének meghatározására szolgáló, a 8. mellékletben meghatározott vizsgálatnak. A vizsgálat eredménye akkor megfelelő, ha a függőleges irányú égési sebesség a legrosszabb vizsgálati eredményt figyelembe véve sem lépi túl a 100 mm/perc értéket, vagy ha a láng kialszik, mielőtt az első jelzőfonalak egyike megsemmisülne.

6.2.8.   Az alábbi anyagokon nem kötelező elvégezni a 6–8. mellékletben leírt vizsgálatokat:

6.2.8.1.   a fémből vagy üvegből készült részek;

6.2.8.2.   az egyedi ülések minden olyan tartozéka, amelynek nem fémes anyagai 200 g-nál kisebb tömegűek. Ha e tartozékok nem fémes anyagainak teljes tömege meghaladja a 400 g-ot ülésenként, akkor minden anyagot vizsgálatnak kell alávetni;

6.2.8.3.   az olyan részek, amelyek felülete vagy térfogata nem lépi túl a következő értékeket:

6.2.8.3.1.   egyedi ülőhelyhez kapcsolódó részek esetében 100 cm2 vagy 40 cm3;

2

3

6.2.8.3.2.   a járműben elosztott és egyedi üléshez nem kapcsolódó részek esetében üléssoronként és a belső tér belsejében folyóméterenként legfeljebb 300 cm2 vagy 120 cm3;

6.2.8.4.   olyan részek, amelyek tekintetében a 6. melléklet 3.1. szakaszában, a 7. melléklet 3. szakaszában és a 8. melléklet 3.1. szakaszában előírt méretekben nem lehet mintát venni.

7.   A TÍPUS MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

7.1.   A jármű- vagy alkatrésztípus ezen előírás tekintetében történő minden módosításáról értesíteni kell a jármű- vagy alkatrésztípust jóváhagyó hatóságot. A hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

7.1.1.   úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatásuk, és a járművek vagy alkatrészek továbbra is megfelelnek a követelményeknek; vagy

7.1.2.   új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

7.2.   A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítások részletes leírásával együtt, a fenti 4.3. szakaszban említett eljárás szerint értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket.

7.3.   A jóváhagyást kiterjesztő illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről az ezen előírás 3. mellékletének vagy 4. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

8.   GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG

A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük a megállapodás (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) 1. függelékében megállapított eljárásoknak, valamint a következő követelményeknek:

8.1.   Az ezen előírás szerint jóváhagyott járműveket/alkatrészeket úgy kell gyártani, hogy az előírás vonatkozó részében (részeiben) megállapított követelményeket teljesítve megfeleljenek a jóváhagyott típusnak.

8.2.   A típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Ilyen ellenőrzésre általában kétévente kerül sor.

9.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

9.1.   Az ezen előírás alapján egy adott jármű-/alkatrésztípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a fent előírt követelmények.

/

9.2.   Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 3. vagy 4. mellékletének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

10.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságot. A hatóság az értesítés kézhezvétele után az ezen előírás 3. vagy 4. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket.

11.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A TÍPUSJÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

Az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó felek közlik az Egyesült Nemzetek Titkárságával a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó típusjóváhagyó hatóságok nevét és címét.

12.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

12.1.   A 01. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el a 01. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti jóváhagyás megadását.

12.2.   A 01. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésétől számított 24 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak jóváhagyást, ha a jóváhagyandó járműtípus vagy alkatrésztípus teljesíti a 01. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeit.

12.3.   A 01. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésétől számított 60 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják az olyan jármű első nemzeti vagy regionális nyilvántartásba vételét (első használatba vételét), amely nem felel meg a 01. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek.

12.4.   Azok az alkatrész-jóváhagyások, amelyeket az előírás előző módosítássorozata szerint adtak meg, még ezen előírás 01. módosítássorozatának hatálybalépést követően is érvényben maradnak, és az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is elfogadják azokat.

12.5.   Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el az ezen előírás 00. módosítássorozata szerint megadott jóváhagyások kiterjesztését.

12.6.   A 02. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti jóváhagyás megadását.

12.7.   A 02. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésétől számított 48 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak jóváhagyást, ha a jóváhagyandó alkatrésztípus teljesíti a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeit.

12.8.   A 02. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésétől számított 60 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak jóváhagyást, ha a jóváhagyandó járműtípus teljesíti a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeit.

12.9.   A 02. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésétől számított 96 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják az olyan jármű első nemzeti nyilvántartásba vételét (első használatba vételét), amely nem felel meg a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek.

12.10.   Azok az alkatrész-jóváhagyások, amelyeket az előírás előző módosítássorozata szerint adtak meg, még a 02. módosítássorozat hatálybalépést követően is érvényben maradnak, és az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is elfogadják azokat.

12.11.   A 03. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti jóváhagyás megadását.

12.12.   2019. szeptember 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak jóváhagyást, ha a jóváhagyandó járműtípus vagy alkatrésztípus megfelel a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek.

12.13.   2021. szeptember 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják az olyan jármű első nemzeti nyilvántartásba vételét (első forgalomba helyezését), amely nem felel meg a 03. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek.

12.14.   Azok az alkatrész-jóváhagyások, amelyeket az előírás előző módosítássorozata szerint adtak meg, még a 03. módosítássorozat hatálybalépést követően is érvényben maradnak, és az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is elfogadják azokat.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) 2. bekezdésének meghatározása szerint.

1

(2)  Az 1958. évi megállapodásban részes szerződő felek egyedi azonosító számai a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) 3. mellékletében találhatók.http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

(3)  ISO 5658-2:2006 A tűzzel szembeni viselkedés vizsgálatai. A láng terjedése. 2. rész: Oldalirányú terjedés a függőleges kialakítású építési és közlekedési termékeken.

3

---

1. MELLÉKLET

JÁRMŰRE VONATKOZÓ ADATKÖZLŐ LAP

Ezen előírás 3.2. szakaszának megfelelően, járműtípusnak a belső térben, a motortérben és bármely különálló fűtőtérben alkalmazott alkatrészek égési tulajdonsága és/vagy a motortérben és bármely különálló fűtőtérben alkalmazott szigetelőanyagok üzemanyag- és kenőanyag-taszító képessége tekintetében történő típusjóváhagyásával összefüggésben

1.   ÁLTALÁNOS ADATOK

1.1.   Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve): ...

1.2.   Típus és általános kereskedelmi megnevezés(ek): ...

1.3.   A típusazonosító jelölés, ha fel van tüntetve a járművön: ...

1.4.   A jelölés helye: ...

1.5.   A jármű kategóriája (1): ...

1.6.   A gyártó neve és címe: ...

1.7.   Az összeszerelő üzem(ek) címe: ...

2.   A JÁRMŰ ÁLTALÁNOS FELÉPÍTÉSÉRE VONATKOZÓ JELLEMZŐK

2.1.   A járműtípust képviselő járműről készült fényképek és/vagy rajzok:

3.   FELÉPÍTMÉNY

Belső szerelvények és/vagy szigetelőanyagok

3.1.   Ülések

3.1.1.   Számuk: ...

3.2.   A belső térben felhasznált anyag(ok), minden egyes anyag esetében feltüntetve a következőket:

3.2.1.   Alkatrésztípus-jóváhagyási szám, ha van: ...

3.2.2.   Gyártmány: ...

3.2.3.   Típusmegjelölés: ...

3.2.4.   A 6.2.1., 6.2.2., 6.2.3., 6.2.4. szakasz szerinti vizsgálatra sor került (2): ...

3.2.5.   Nem jóváhagyott anyagok esetében

3.2.5.1.   Alapanyag(ok)/megnevezés:. ../. .. ...

3.2.5.2.   Kompozit/egyrétegű (2) anyag, rétegek száma (2): ...

3.2.5.3.   A bevonat típusa (2): ...

3.2.5.4.   Legnagyobb/legkisebb vastagság: ...mm

3.3.   A motortérben és/vagy különálló fűtőtérben használt szigetelőanyagok, minden egyes anyag esetében feltüntetve a következőket:

3.3.1.   Alkatrésztípus-jóváhagyási szám, ha van: ...

3.3.2.   Gyártmány: ...

3.3.3.   Típusmegjelölés: ...

3.3.4.   A 6.2.1., 6.2.2., 6.2.3., 6.2.4., 6.2.5. szakasz (2) szerinti vizsgálatra sor került: ...

3.3.5.   Nem jóváhagyott anyagok esetében

3.3.5.1.   Alapanyag(ok)/megnevezés:. ../. .. ...

3.3.5.2.   Kompozit/egyrétegű (2) anyag, rétegek száma (2): ...

3.3.5.3.   A bevonat típusa (2): ...

3.3.5.4.   Legnagyobb/legkisebb vastagság: ...mm

3.4.   Elektromos kábelek, minden egyes típus esetében feltüntetve a következőket:

3.4.1.   Alkatrésztípus-jóváhagyási szám(ok), ha van(nak): ...

3.4.2.   Gyártmány: ...

3.4.3.   Típusmegjelölés: ...

3.4.4.   Nem jóváhagyott anyagok esetében

3.4.4.1.   Alapanyag(ok)/megnevezés:. ../. .. ...

3.4.4.2.   Kompozit/egyrétegű (2) anyag, rétegek száma (2): ...

3.4.4.3.   A bevonat típusa (2): ...

3.4.4.4.   Legnagyobb/legkisebb vastagság: ...mm

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2. bekezdés) 7. mellékletének meghatározása szerint.

(2)  A nem kívánt rész törlendő.

---

2. MELLÉKLET

ALKATRÉSZRE VONATKOZÓ ADATKÖZLŐ LAP

Ezen előírás 3.2. szakaszának megfelelően, a belső térben, a motortérben vagy bármely különálló fűtőtérben alkalmazott alkatrésznek az égési tulajdonsága és/vagy a motortérben vagy bármely különálló fűtőtérben alkalmazott szigetelőanyagok üzemanyag- és kenőanyag-taszító képessége tekintetében történő típusjóváhagyásával összefüggésben

1.   ÁLTALÁNOS ADATOK

1.1.   Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve): ...

1.2.   Típus és általános kereskedelmi megnevezés(ek): ...

1.3.   A gyártó neve és címe: ...

1.4.   Alkatrészek és önálló műszaki egységek esetében a jóváhagyási jel helye és rögzítésének módja: ...

1.5.   Az összeszerelő üzem(ek) címe: ...

2.   A BELSŐ KIALAKÍTÁSHOZ HASZNÁLT ANYAGOK

2.1.   Vízszintes/függőleges/vízszintes és függőleges beépítésre szánt anyag(ok) (1)

Az üléspárna felett 500 mm-nél nagyobb magasságban és/vagy a jármű plafonjába való beépítésre szánt anyag: igen/tárgytalan (1)

2.2.   Alapanyag(ok)/megnevezés:. ../. .. ...

2.3.   Kompozit/egyrétegű (1) anyag, rétegek száma (1): ...

2.4.   A bevonat típusa (1): ...

2.5.   Legnagyobb/legkisebb vastagság: ...mm

2.6.   Típusjóváhagyási szám, ha van: ...

3.   SZIGETELŐANYAGOK

3.1.   Vízszintes/függőleges/vízszintes és függőleges beépítésre szánt anyag(ok) (1)

3.2.   Alapanyag(ok)/megnevezés:. ../. .. ...

3.3.   Kompozit/egyrétegű (1) anyag, rétegek száma (1): ...

3.4.   A bevonat típusa (1): ...

3.5.   Legnagyobb/legkisebb vastagság: ...mm

3.6.   Típusjóváhagyási szám, ha van: ...

4.   ELEKTROMOS KÁBELEK

4.1.   Az anyag(ok) alkalmazásának célja: ...

4.2.   Alapanyag(ok)/megnevezés:. ../. .. ...

4.3.   Kompozit/egyrétegű (1) anyag, rétegek száma (1): ...

4.4.   A bevonat típusa (1): ...

4.5.   Legnagyobb/legkisebb vastagság: ...mm

4.6.   Típusjóváhagyási szám, ha van: ...

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő.

---

3. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(Megengedett legnagyobb formátum: A4 [210 mm × 297 mm])

| (1) | Kibocsátó: | Hatóság neve: |
| --- | --- | --- |
| | ......... |
| |

Image 4

Kibocsátó:

Hatóság neve:

.........

| Tárgy (2): | Jóváhagyás megadása |
| --- | --- |
| | Jóváhagyás kiterjesztése |
| | Jóváhagyás elutasítása |
| | Jóváhagyás visszavonása |
| | A gyártás végleges leállítása |

Tárgy (2):

Jóváhagyás megadása

Jóváhagyás kiterjesztése

Jóváhagyás elutasítása

Jóváhagyás visszavonása

A gyártás végleges leállítása

járműtípusra vonatkozóan, a 118. számú ENSZ-előírás szerint.

| A jóváhagyás száma:... | A kiterjesztés száma:... |
| --- | --- |
| A kiterjesztés indoka:... | |

A jóváhagyás száma:...

A kiterjesztés száma:...

A kiterjesztés indoka:...

I. SZAKASZ

ÁLTALÁNOS ADATOK

1.1.   Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve):...

1.2.   Típus: ...

1.3.   A típusazonosító jelölés, ha fel van tüntetve a járművön/alkatrészen/önálló műszaki egységen (2), (1):...

1.3.1.   A jelölés helye:...

1.4.   A jármű kategóriája (2):...

1.5.   A gyártó neve és címe:...

1.6.   A jóváhagyási jel helye:...

1.7.   Az összeszerelő üzem(ek) címe:...

II. SZAKASZ

1.   Kiegészítő adatok (értelemszerűen):

2.   A vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat:...

3.   A vizsgálati jegyzőkönyv dátuma:...

4.   A vizsgálati jegyzőkönyv száma:...

5.   Megjegyzések (ha vannak):...

6.   Hely:...

7.   Dátum:...

8.   Aláírás:...

9.   A típusjóváhagyó hatósághoz benyújtott – és kérésre megkapható – információs csomag tartalomjegyzékét csatoltuk.

---

(1)  A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország egyedi azonosító száma.

(2)  A nem kívánt rész törlendő. (Előfordulhat, hogy nincs törlendő rész, ha nem csak egy bejegyzés érvényes.)

(1)  Ha a típusazonosító jelölés olyan karaktereket is tartalmaz, amelyek az ezen adatközlő lapon megjelölt jármű, alkatrész vagy önálló műszaki egység leírása szempontjából nem lényegesek, ezeket a karaktereket a dokumentációban kérdőjellel kell helyettesíteni (pl. ABC??123??).

(2)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2. bekezdés) 7. mellékletének meghatározása szerint.

---

4. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(Megengedett legnagyobb formátum: A4 [210 mm × 297 mm])

| (1) | Kibocsátó: | Hatóság neve: |
| --- | --- | --- |
| | ......... |
| |

Image 5

Kibocsátó:

Hatóság neve:

.........

| Tárgy (2): | Jóváhagyás megadása |
| --- | --- |
| | Jóváhagyás kiterjesztése |
| | Jóváhagyás elutasítása |
| | Jóváhagyás visszavonása |
| | A gyártás végleges leállítása |

Tárgy (2):

Jóváhagyás megadása

Jóváhagyás kiterjesztése

Jóváhagyás elutasítása

Jóváhagyás visszavonása

A gyártás végleges leállítása

alkatrésztípusra vonatkozóan, a 118. számú ENSZ-előírás szerint.

| A jóváhagyás száma: ... | A kiterjesztés száma: ... |
| --- | --- |
| A kiterjesztés indoka: ... | |

A jóváhagyás száma: ...

A kiterjesztés száma: ...

A kiterjesztés indoka: ...

I. SZAKASZ

ÁLTALÁNOS ADATOK

1.1.   Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve):...

1.2.   Típus:...

1.3.   A típusazonosító jelölés, ha fel van tüntetve a berendezésen (3):...

1.3.1.   A jelölés helye:...

1.4.   A gyártó neve és címe:...

1.5.   A jóváhagyási jel helye:...

1.6.   Az összeszerelő üzem(ek) címe:...

II. SZAKASZ

1.   Kiegészítő adatok (értelemszerűen): lásd az 1. függeléket.

2.   A vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat:...

3.   A vizsgálati jegyzőkönyv dátuma:...

4.   A vizsgálati jegyzőkönyv száma:...

5.   Megjegyzések (ha vannak):...

6.   Hely:...

7.   Dátum:...

8.   Aláírás:...

9.   A típusjóváhagyó hatósághoz benyújtott – és kérésre megkapható – információs csomag tartalomjegyzékét csatoltuk.

---

(1)  A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország egyedi azonosító száma.

(2)  A nem kívánt rész törlendő. (Előfordulhat, hogy nincs törlendő rész, ha nem csak egy bejegyzés érvényes.)

(3)  Ha a típusazonosító jelölés olyan karaktereket is tartalmaz, amelyek az ezen adatközlő lapon megjelölt jármű, alkatrész vagy önálló műszaki egység leírása szempontjából nem lényegesek, ezeket a karaktereket a dokumentációban kérdőjellel kell helyettesíteni (e.g. ABC??123??).

---

1. FÜGGELÉK

Függelék alkatrésztípusnak a 118. számú ENSZ-előírás szerinti típusjóváhagyására vonatkozó, ... számú típusjóváhagyási értesítéshez

1.   Kiegészítő információk

1.1.   A belső kialakításhoz használt anyagok

1.1.1.   Az alkatrész beépítésének iránya: vízszintes/függőleges/vízszintes és függőleges irány (1)

1.1.2.   A 6.2.2. szakaszban foglalt követelmények teljesülése: igen/tárgytalan (1)

1.1.3.   A követelmények teljesülését a teljes berendezésként jóváhagyott alkatrészek tekintetében megvizsgálták: igen/nem (1)

1.1.4.   Felhasználási korlátozások és beépítési követelmények: ...

1.2.   Szigetelőanyagok

1.2.1.   Az alkatrész beépítésének iránya: vízszintes/függőleges/vízszintes és függőleges irány1.

1.2.2.   A követelmények teljesülését a teljes berendezésként jóváhagyott alkatrészek tekintetében megvizsgálták: igen/nem (1)

1.2.3.   Felhasználási korlátozások és beépítési követelmények: ...

1.3.   Elektromos kábelek

1.3.1.   Felhasználási korlátozások és beépítési követelmények: ...

2.   Megjegyzések: ...

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő.

---

5. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSE

1. PÉLDA

(Lásd ezen előírás I. részét)

Image 6

a = legalább 8 mm

A járművön elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott típust a 118. számú ENSZ-előírás I. része szerint hagyták jóvá Hollandiában (E4), a 031234 jóváhagyási számon. A jóváhagyási szám első két számjegye (03) azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 03. módosítássorozattal módosított 118. számú ENSZ-előírás alapján adták meg.

2. PÉLDA

(Lásd ezen előírás II. részét)

Image 7

a = legalább 8 mm

Image 8

Az alkatrészen elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott típust a 118. számú ENSZ-előírás II. része szerint hagyták jóvá Hollandiában (E4), a 031234 jóváhagyási számon. A jóváhagyási szám első két számjegye (03) azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 03. módosítássorozattal módosított 118. számú ENSZ-előírás alapján adták meg.

| | A kiegészítő jel azt mutatja, hogy az alkatrészt milyen irányban lehet beépíteni. |
| --- | --- |
| | A kiegészítő jel azt jelzi, hogy az alkatrész megfelel a 6.2.2. szakasz követelményeinek. |
| | A kiegészítő jel azt jelzi, hogy a jóváhagyás egy teljes berendezésre, például ülésre, válaszfalakra stb. vonatkozik. |

Image 9

A kiegészítő jel azt mutatja, hogy az alkatrészt milyen irányban lehet beépíteni.

Image 10

A kiegészítő jel azt jelzi, hogy az alkatrész megfelel a 6.2.2. szakasz követelményeinek.

Image 11

A kiegészítő jel azt jelzi, hogy a jóváhagyás egy teljes berendezésre, például ülésre, válaszfalakra stb. vonatkozik.

A kiegészítő jeleket csak szükség esetén kell használni.

---

6. MELLÉKLET

VIZSGÁLAT AZ ANYAGOK VÍZSZINTES IRÁNYÚ ÉGÉSI SEBESSÉGÉNEK MEGHATÁROZÁSÁRA

1.   MINTAVÉTEL ÉS ELV

| 1.1. | Izotrop anyag esetében a vizsgálatot öt mintán kell elvégezni, nem izotrop anyag esetében pedig tíz mintán (mindkét irányban öt mintán). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A mintákat a vizsgálandó anyagból kell venni. Az anyag iránya szerint különböző égési sebességgel rendelkező anyagoknál minden irányt meg kell vizsgálni. A mintákat úgy kell venni és a vizsgálóberendezésbe behelyezni, hogy a legnagyobb égési sebességet mérjék. Ha az anyagot meghatározott szélességben szállítják, akkor az egész szélességből legalább 500 mm hosszú darabot kell kivágni. Ebből a kivágott darabból az anyag élétől legalább 100 mm távolságban és egymástól azonos távolságra kell a mintákat venni. Ha a termék formája lehetővé teszi, a késztermékből ugyanígy kell mintát venni. Ha a termék 13 mm-nél vastagabb, akkor a nem az érintett tér (a belső tér, a motortér vagy egy különálló fűtőtér) felé néző oldalra gyakorolt mechanikus eljárással 13 mm-re kell csökkenteni a vastagságot. Ha ez nem lehetséges, akkor a vizsgálatot a műszaki szolgálattal egyetértésben az eredeti vastagságú anyagon kell elvégezni, amit a vizsgálati jegyzőkönyvben meg kell említeni.
  A kompozit anyagokat (lásd a 6.1.3. szakaszt) úgy kell vizsgálni, mintha egységes szerkezetű anyagok lennének. Az egymásra helyezett, különböző összetételű rétegekből álló olyan anyagok esetében, amelyek nem minősülnek kompozit anyagnak, az érintett tér felé néző felülettől kezdve 13 mm-es mélységig minden réteget egyedileg meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

1.2.

A kompozit anyagokat (lásd a 6.1.3. szakaszt) úgy kell vizsgálni, mintha egységes szerkezetű anyagok lennének. Az egymásra helyezett, különböző összetételű rétegekből álló olyan anyagok esetében, amelyek nem minősülnek kompozit anyagnak, az érintett tér felé néző felülettől kezdve 13 mm-es mélységig minden réteget egyedileg meg kell vizsgálni.

| 1.3. | A mintát egy U alakú tartóban vízszintesen tartva égetőkamrában 15 másodpercig meghatározott láng hatásának kell kitenni úgy, hogy a láng a minta szabad végére hasson. A vizsgálattal azt állapítják meg, hogy a láng kialszik-e, illetve mikor alszik ki, vagy azt az időt, amely alatt a láng egy adott szakaszt megtesz. |
| --- | --- |

1.3.

2.   ESZKÖZÖK

| 2.1. | Az égetőkamrának (1. ábra) lehetőleg rozsdamentes acélból kell készülnie a 2. ábrán megadott méretekben. A kamra elülső oldalán tűzálló megfigyelőablak található, amely az egész elülső oldalt elfoglalhatja, és amelyen keresztül a kamra belsejéhez is hozzá lehet férni.
  A kamra alján szellőzőlyukak vannak, tetején pedig körben szellőzőnyílás található. Az égetőkamra négy 10 mm magas lábon áll.
  A kamra egyik végén nyílás lehet a mintát tartalmazó mintatartó bevezetésére; a szemközti oldalon gázvezeték számára van kialakítva nyílás. A megolvadt anyagot egy tál fogja fel (lásd a 3. ábrát), amely a kamra fenekén a szellőzőlyukak között van elhelyezve úgy, hogy ezek egyikét sem fedi el. |
| --- | --- |

2.1.

A kamra alján szellőzőlyukak vannak, tetején pedig körben szellőzőnyílás található. Az égetőkamra négy 10 mm magas lábon áll.

A kamra egyik végén nyílás lehet a mintát tartalmazó mintatartó bevezetésére; a szemközti oldalon gázvezeték számára van kialakítva nyílás. A megolvadt anyagot egy tál fogja fel (lásd a 3. ábrát), amely a kamra fenekén a szellőzőlyukak között van elhelyezve úgy, hogy ezek egyikét sem fedi el.

1. ábra

Példa mintatartóval és cseppfogó tálcával rendelkező égetőkamrára

Image 12

2. ábra

Példa égetőkamrára

(Méretek milliméterben)

Image 13

3. ábra

Cseppfogó tálca mintája

(Méretek milliméterben)

Image 14

| 2.2. | Korrózióálló anyagból készült, két U alakú fémlemezből vagy keretből álló mintatartó. A méretek a 4. ábrán vannak megadva.
  Az alsó lemezen csapok találhatók, a felsőn pedig az ezeknek megfelelő furatok azért, hogy biztosítsák a vizsgálandó minta szilárd befogását. A csapok mérőjelzésként is szolgálnak az égési szakasz elején és végén.
  A szerkezet az alsó U alakú keret felett egymástól 25 mm-es távolságra kifeszített, 0,25 mm-es átmérőjű hőálló huzalokból készült tartóval rendelkezik (lásd az 5. ábrát).
  A minták alsó oldalának 178 mm-re kell lennie a fenéklap felett. A mintatartó első élétől a kamra hátsó faláig terjedő távolságnak 22 mm-nek kell lennie; a mintatartó hosszanti oldalai és a kamra oldalfalai közötti távolságnak 50 mm-nek kell lennie (mind belső méretek). (Lásd az 1. és a 2. ábrát). |
| --- | --- |

2.2.

Az alsó lemezen csapok találhatók, a felsőn pedig az ezeknek megfelelő furatok azért, hogy biztosítsák a vizsgálandó minta szilárd befogását. A csapok mérőjelzésként is szolgálnak az égési szakasz elején és végén.

A szerkezet az alsó U alakú keret felett egymástól 25 mm-es távolságra kifeszített, 0,25 mm-es átmérőjű hőálló huzalokból készült tartóval rendelkezik (lásd az 5. ábrát).

A minták alsó oldalának 178 mm-re kell lennie a fenéklap felett. A mintatartó első élétől a kamra hátsó faláig terjedő távolságnak 22 mm-nek kell lennie; a mintatartó hosszanti oldalai és a kamra oldalfalai közötti távolságnak 50 mm-nek kell lennie (mind belső méretek). (Lásd az 1. és a 2. ábrát).

4. ábra

Példa mintatartóra

(Méretek milliméterben)

Image 15

5. ábra

Példa az alsó U alakú keret huzalból készült tartószerkezetének részletére

(Méretek milliméterben)

Image 16

2.3.   Gázégő

A kis lángot 9,5 mm ±0,5 mm-es belső átmérőjű Bunsen-égővel állítják elő. Ez úgy van elhelyezve a vizsgálókamrában, hogy a fúvóka középpontja 19 mm-re legyen a minta szabad vége alsó élének közepe alatt (lásd a 2. ábrát).

2.4.   A vizsgálathoz használt gáz

A Bunsen-égőt tápláló gáznak kb. 38 MJ/m3 fűtőértékűnek kell lennie (pl. földgáz).

| 2.5. | Legalább 110 mm hosszú fém fésű, 25 mm-enként hét-nyolc lekerekített foggal. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | 0,5 s pontosságú stopperóra. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Füstszekrény. Az égetőkamrát füstszekrénybe lehet helyezni, amennyiben ez utóbbi térfogata legalább 20-szorosa és legfeljebb 110-szerese az égetőkamráénak, és egyik mérete (magasság, szélesség vagy hosszúság) sem haladja meg a két másik méret bármelyikének 2,5-szeresét. A vizsgálat előtt az égetőkamra leendő végső helye előtt és mögött 100 mm-rel meg kell mérni a füstszekrényen keresztül áramló levegő függőleges sebességét. Ennek az értéknek 0,10 m/s és 0,30 m/s között kell lennie annak érdekében, hogy a kezelő ne érezze magát kellemetlenül az égéstermékek miatt. Használható természetes szellőzésű és megfelelő légsebességű füstszekrény is. |
| --- | --- |

2.7.

3.   MINTÁK

3.1.   Alak és méretek

| 3.1.1. | A minták alakját és méreteit a 6. ábra adja meg. A minta vastagsága megfelel a vizsgálandó termék vastagságának. Ez nem lehet nagyobb 13 mm-nél. Ha a mintavétel megengedi, úgy a mintának teljes hosszúságában állandó keresztmetszetűnek kell lennie. |
| --- | --- |

3.1.1.

6. ábra

Minta

(Méretek milliméterben)

Image 17

| 3.1.2. | Ha a termék alakja és méretei nem teszik lehetővé az adott nagyságú minta kivételét, akkor a következő legkisebb méreteket kell betartani:






  a) | a 3–60 mm széles mintáknak 356 mm hosszúnak kell lenniük. Ebben az esetben az anyagot a termék szélességében kell vizsgálni; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

a)

a 3–60 mm széles mintáknak 356 mm hosszúnak kell lenniük. Ebben az esetben az anyagot a termék szélességében kell vizsgálni;

| b) | a 60–100 mm széles mintáknak legalább 138 mm hosszúnak kell lenniük. Ebben az esetben a lehetséges égési távolság a minta hosszának felel meg, ahol a mérés az első mérési pontnál kezdődik. |
| --- | --- |

b)

a 60–100 mm széles mintáknak legalább 138 mm hosszúnak kell lenniük. Ebben az esetben a lehetséges égési távolság a minta hosszának felel meg, ahol a mérés az első mérési pontnál kezdődik.

| 3.1.3. | A minta méretét meg kell említeni a vizsgálati jegyzőkönyvben. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   Kondicionálás

A mintákat legalább 24 órán át, de legfeljebb 7 napig kell 23 °C ± 2 °C hőmérsékleten és 50 % ± 5 % relatív páratartalom mellett kondicionálni, és e körülményeket egészen a vizsgálatig fenn kell tartani.

4.   ELJÁRÁS

| 4.1. | A bolyhozott vagy csomózott felületű mintákat sík felületre kell helyezni, és a bolyhozással ellentétes irányban kétszer át kell fésülni a fésűvel (lásd a 2.5. szakaszt). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A mintát a vizsgálandó oldallal lefelé, a láng felé fordítva kell a mintatartóban elhelyezni (lásd a 2.2. szakaszt). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | A gázlángot az égő légbeeresztő-nyílásának zárt helyzetében a kamrában megadott jelölés segítségével 38 mm-es magasságra kell beállítani. Az első vizsgálat előtt a lángnak a stabilizálódás érdekében legalább 1 percen keresztül égnie kell. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | A mintatartót az égetőkamrába kell tolni oly módon, hogy a minta vége ki legyen téve a láng hatásának, majd 15 másodperc elteltével el kell zárni a gázt. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Az égési idő mérése abban a pillanatban kezdődik, amikor a láng támadási pontja áthalad az első mérési ponton. A láng terjedését azon az oldalon kell megfigyelni, amelyen gyorsabb az égés (a felső vagy az alsó oldal). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Az égési idő mérése akkor fejeződik be, amikor a láng odaér az utolsó mérési ponthoz, vagy ha kialszik azelőtt, hogy elérné e pontot. Ha a láng nem éri el az utolsó mérési pontot, az azon pontig megtett távolságot kell mérni, ahol a láng kialudt. Az égett szakasz a minta azon része, amely az égés következtében megrongálódott a felületén vagy a belsejében. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Ha a minta nem gyullad meg vagy az égő elzárása után nem ég tovább, vagy a láng kialszik, mielőtt elérné az első mérési pontot, és az égési időt nem lehet megmérni, akkor a vizsgálati jegyzőkönyvbe 0 mm/perc égési sebességet kell bejegyezni. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Vizsgálatsorozat vagy ismételt vizsgálatok esetén gondoskodni kell arról, hogy az égetőkamra és a mintatartó hőmérséklete a következő vizsgálat megkezdése előtt legfeljebb 30 °C legyen. |
| --- | --- |

4.8.

5.   SZÁMÍTÁS

A milliméter/percben kifejezett B égési sebességet (1) a következő képlet adja meg:

B = 60 s/t

ahol:

| s | = | az égett szakasz hossza milliméterben, |
| --- | --- | --- |
| t | = | az s távolság elégéséhez szükséges idő másodpercben. |

s

=

az égett szakasz hossza milliméterben,

t

=

az s távolság elégéséhez szükséges idő másodpercben.

---

(1)  Az egyes minták égési sebességét (B) csak abban az esetben kell kiszámítani, ha a láng eléri az utolsó mérési pontot vagy a minta végét.

---

7. MELLÉKLET

VIZSGÁLAT AZ ANYAGOK OLVADÁSI VISELKEDÉSÉNEK MEGHATÁROZÁSÁRA

1.   MINTAVÉTEL ÉS ELV

1.1.   A vizsgálatot mindkét oldal esetében (amennyiben nem azonosak) négy-négy mintán kell elvégezni.

1.2.   A mintát vízszintesen kell elhelyezni, és elektromos fűtőtest hatásának kell kitenni. A minta alá tartályt kell helyezni a keletkező cseppek felfogására. A tartályba némi vattát kell helyezni annak megállapítására, hogy a cseppek lángra kapnak-e.

2.   ESZKÖZÖK

A vizsgálóberendezés a következőkből áll (lásd az ábrát):

| a) | egy elektromos fűtőtest; |
| --- | --- |

a)

egy elektromos fűtőtest;

| b) | egy ráccsal ellátott mintatartó; |
| --- | --- |

b)

egy ráccsal ellátott mintatartó;

| c) | egy tartály (a keletkező cseppek felfogására); |
| --- | --- |

c)

egy tartály (a keletkező cseppek felfogására);

| d) | egy tartó (a vizsgálóberendezés számára). |
| --- | --- |

d)

egy tartó (a vizsgálóberendezés számára).

2.1.   A hőforrás egy 500 Watt hasznos teljesítményű elektromos fűtőtest. A sugárzó felületnek egy 100 ± 5 mm átmérőjű átlátszó kvarctárcsából kell állnia.

A készülék által kisugárzott hőnek, amelyet a fűtőtest felületétől 30 mm-re lévő párhuzamos felületen mérnek, 3 W/cm2-nek kell lennie.

2.2.   Kalibrálás

A fűtőtest kalibrálásához Gardon (fólia) típusú hőárammérő készüléket (radiométer) kell használni, amelynek tervezett méréstartománya legfeljebb 10 W/cm2. A hősugárzást és esetleg kis mértékű konvekciót felfogó lapnak lapos, legfeljebb 10 mm átmérőjű, kör alakú lapnak kell lennie, amely tartós matt fekete bevonattal rendelkezik.

A felfogó lapot vízhűtéses háznak kell körülvennie, amelynek elülső oldala körülbelül 25 mm átmérőjű, kör alakú, fényesre polírozott fémből készült lap, amely egy síkba esik a felfogó lap felületével.

A hősugárzást, mielőtt az elérné a felfogó lapot, nem szabad egy ablakon sem keresztülvezetni.

A készüléknek robusztusnak, összeállítását és kezelését tekintve egyszerűnek, huzatra érzéketlennek kell lennie, és tartósan megbízható mérési eredményeket kell adnia. A készüléknek legalább ± 3 %-os pontossággal és 0,5 %-os megismételhetőséggel kell rendelkeznie.

A hőárammérő készülék hitelesítését a fűtőtest újrahitelesítésével egyidejűleg minden esetben el kell végezni egy olyan készülékkel való összehasonlítás révén, amely vonatkoztatási alapként szolgál, és amelyet semmilyen más célra nem használnak.

A vonatkoztatási készüléket a nemzeti szabvány szerint évente hitelesíteni kell.

2.2.1.   Kalibrálási ellenőrzés

Az eredeti hitelesítés szerint 3 W/cm2-nek megfelelő energia hatására keletkezett besugárzott felületi teljesítményt gyakran ellenőrizni kell (legalább 50 üzemóránként), és a készüléket újra hitelesíteni kell, ha az ellenőrzés 0,06 W/cm2-nél nagyobb eltérést mutat.

2.2.2.   Kalibrálási eljárás

A készüléket áramló levegőtől védett (legfeljebb 0,2 m/s légsebességű) helyen kell felállítani.

A hőárammérő készüléket a készülékbe, a minta helyére kell helyezni úgy, hogy a hőárammérő készülék felfogó lapja a fűtőtest felületének közepére essen.

Ezután be kell kapcsolni az áramforrást, és a szabályozót annyi árammal kell ellátni, amennyi ahhoz szükséges, hogy a fűtőtest felületének közepén 3 W/cm2 besugárzott felületi teljesítményt lehessen elérni. Az áramforrásnak a 3 W/cm2-es érték eléréséhez szükséges beszabályozása után az egyensúly kialakulása érdekében öt percig nem szabad további szabályozást végezni.

2.3.   A mintatartónak egy fémgyűrűből kell állnia (lásd az ábrát). Ezen található a következő méretekkel rendelkező rozsdamentes acéldrótból készült rács:

| a) | belső átmérő: 118 mm; |
| --- | --- |

a)

belső átmérő: 118 mm;

| b) | lyukméret: 2,10 mm2; |
| --- | --- |

b)

lyukméret: 2,10 mm2;

| c) | az acéldrót átmérője: 0,70 mm. |
| --- | --- |

c)

az acéldrót átmérője: 0,70 mm.

2.4.   A cseppfogó egy hengeres tartály, amelynek belső átmérője 118 mm és mélysége 12 mm. A tartályt vattával kell megtölteni.

2.5.   A 2.1., 2.3. és 2.4. szakaszban meghatározott részeket függőleges oszlop támasztja alá.

A fűtőtestet úgy kell elhelyezni a tartón, hogy a sugárzó felület vízszintesen álljon és lefelé sugározzon.

Az oszlopba emelőkart/pedált kell beépíteni, amelynek segítségével a fűtőtest tartóját lassan fel lehet emelni. Kioldóval kell biztosítani, hogy a fűtőtestet vissza lehessen hozni a normál helyzetébe.

Normál helyzetben a fűtőtest, a mintatartó és a cseppfogó tengelyének egy vonalba kell esnie.

3.   MINTÁK

A vizsgálati minták kívánt mérete: 70 mm × 70 mm. Ha a termék formája lehetővé teszi, a késztermékből ugyanígy kell mintát venni. Ha a termék 13 mm-nél vastagabb, akkor a nem az érintett tér (a belső tér, a motortér vagy egy különálló fűtőtér) felé néző oldalra gyakorolt mechanikus eljárással 13 mm-re kell csökkenteni a vastagságot. Ha ez nem lehetséges, akkor a vizsgálatot a műszaki szolgálattal egyetértésben az eredeti szélességű anyagon kell elvégezni, amit a vizsgálati jegyzőkönyvben meg kell említeni.

A kompozit anyagokat (lásd az előírás 6.1.3. szakaszát) úgy kell vizsgálni, mintha egységes szerkezetű anyagok lennének.

Az egymásra helyezett, különböző összetételű rétegekből álló olyan anyagok esetében, amelyek nem minősülnek kompozit anyagnak, az érintett tér (a belső tér, a motortér vagy egy különálló fűtőtér) felé néző felülettől kezdve 13 mm-es mélységig minden réteget egyedileg meg kell vizsgálni.

A vizsgálandó minta teljes tömegének legalább 2 g-nak kell lennie. Ha egy minta tömege ennél kisebb, akkor megfelelő számú mintával ki kell egészíteni.

Ha az anyag két oldala különböző, akkor mindkét oldalt meg kell vizsgálni, ami azt jelenti, hogy nyolc mintát kell megvizsgálni. A mintákat és a vattát legalább 24 órán át kell 23 °C ± 2 °C hőmérsékleten és 50 % ± 5 % relatív páratartalom mellett kondicionálni, és e körülményeket egészen a vizsgálatig fenn kell tartani.

4.   ELJÁRÁS

A mintát a tartóra kell helyezni, és ezt úgy kell beállítani, hogy a fűtőtest felülete és a minta felső oldala közötti távolság 30 mm legyen.

A vattával töltött felfogó tartályt a mintatartó rácsa alá, attól 300 mm-re kell helyezni.

A fűtőtestet félre kell tolni, hogy ne sugározzon a mintára, és be kell kapcsolni. Ha a teljes teljesítményét elérte, a minta fölé kell helyezni, és ezzel megkezdődik a vizsgálati idő.

Ha az anyag megolvad vagy deformálódik, a fűtőtest magasságát meg kell változtatni úgy, hogy a távolság továbbra is 30 mm maradjon.

Ha az anyag meggyullad, a fűtőtestet három másodperccel később félre kell tolni. Amikor a láng kialszik, a fűtőtestet vissza kell tenni a helyére, és a vizsgálat első öt percében ugyanezt az eljárást, ahányszor csak szükséges, meg kell ismételni.

A vizsgálat ötödik perce után:

| i. | ha a minta kialszik (akár a vizsgálat első öt perce alatt gyulladt meg, akár nem), a fűtőtestet változatlan helyzetben kell hagyni, még ha a minta újra meggyullad is; |
| --- | --- |

i.

ha a minta kialszik (akár a vizsgálat első öt perce alatt gyulladt meg, akár nem), a fűtőtestet változatlan helyzetben kell hagyni, még ha a minta újra meggyullad is;

| ii. | ha az anyag lángol, a fűtőtest visszahelyezése előtt meg kell várni, hogy kialudjon. |
| --- | --- |

ii.

ha az anyag lángol, a fűtőtest visszahelyezése előtt meg kell várni, hogy kialudjon.

A vizsgálatot mindkét esetben további öt percig folytatni kell.

5.   EREDMÉNYEK

A vizsgálati jegyzőkönyvben rögzíteni kell a megfigyelt jelenségeket, például a következőket:

| i. | lángoló és nem lángoló cseppek esetleges hullása; |
| --- | --- |

i.

lángoló és nem lángoló cseppek esetleges hullása;

| ii. | meggyulladt-e a vatta. |
| --- | --- |

ii.

meggyulladt-e a vatta.

(Méretek milliméterben)

Image 18

---

8. MELLÉKLET

VIZSGÁLAT AZ ANYAGOK FÜGGŐLEGES IRÁNYÚ ÉGÉSI SEBESSÉGÉNEK MEGHATÁROZÁSÁRA

1.   MINTAVÉTEL ÉS ELV

| 1.1. | Izotrop anyag esetében a vizsgálatot három mintán kell elvégezni, nem izotrop anyag esetében pedig hat mintán. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A vizsgálat abból áll, hogy függőlegesen tartott mintákat lángnak kell kitenni, és meg kell határozni a láng terjedési sebességét a vizsgálandó anyagon. |
| --- | --- |

1.2.

2.   ESZKÖZÖK

A berendezés a következőkből áll:

| a) | mintatartó; |
| --- | --- |

a)

mintatartó;

| b) | égő; |
| --- | --- |

b)

égő;

| c) | szellőztető rendszer a gázok és égéstermékek elszívására; |
| --- | --- |

c)

szellőztető rendszer a gázok és égéstermékek elszívására;

| d) | sablon; |
| --- | --- |

d)

sablon;

| e) | jelzőfonalak legfeljebb 50 tex lineáris sűrűségű fehér mercerezett pamutfonalból. |
| --- | --- |

e)

jelzőfonalak legfeljebb 50 tex lineáris sűrűségű fehér mercerezett pamutfonalból.

| 2.1. | A mintatartó 560 mm magas négyszög alakú keretből áll, amelyik két, egymástól 150 mm távolságban mereven összekötött párhuzamos rúdból áll; ezekre csapokat szerelnek a vizsgálati minta felerősítéséhez, amely a kerettől legalább 20 mm-es távolságra levő síkban helyezkedik el. A felerősítésre szolgáló csapok átmérője nem lehet nagyobb 2 mm-nél, és legalább 40 mm hosszúnak kell lenniük. A csapokat a párhuzamos rudakon az 1. ábrán feltüntetett helyeken kell elhelyezni. A keretet erre alkalmas támaszra kell felszerelni, hogy a rudak a vizsgálat során függőlegesen álljanak (a csapok mellett 2 mm átmérőjű távtartó tüskéket lehet felszerelni annak érdekében, hogy a mintát úgy lehessen a csapokra erősíteni, hogy ne essen egy síkba a kerettel).
  Az 1. ábrán látható mintatartó szélessége módosítható, hogy lehetővé tegye a minta rögzítését.
  A minta függőleges helyzetben történő rögzítéséhez a mintatartó teljes magasságában egymástól 25 mm-es távolságban vízszintesen kifeszített, 0,25 mm átmérőjű hőálló huzalokból álló támasztékot lehet biztosítani. Alternatív megoldásként a minta csipeszekkel is rögzíthető a mintatartóhoz. |
| --- | --- |

2.1.

Az 1. ábrán látható mintatartó szélessége módosítható, hogy lehetővé tegye a minta rögzítését.

A minta függőleges helyzetben történő rögzítéséhez a mintatartó teljes magasságában egymástól 25 mm-es távolságban vízszintesen kifeszített, 0,25 mm átmérőjű hőálló huzalokból álló támasztékot lehet biztosítani. Alternatív megoldásként a minta csipeszekkel is rögzíthető a mintatartóhoz.

| 2.2. | Az égő a 3. ábrán látható.
  Az égőt tápláló gáz vagy kereskedelmi forgalomban beszerezhető propán- vagy butángáz lehet.
  Az égőt a minta előtt, de az alatt kell elhelyezni úgy, hogy a minta függőleges középvonalán áthaladó síkban, annak felületére merőlegesen helyezkedjen el (lásd a 2. ábrát) úgy, hogy a hossztengely a függőlegeshez viszonyítva 30 fokban felfelé dőljön a minta alsó éle felé. Az égő csúcsa és a minta alsó széle között 20 mm távolságnak kell lennie. |
| --- | --- |

2.2.

Az égőt tápláló gáz vagy kereskedelmi forgalomban beszerezhető propán- vagy butángáz lehet.

Az égőt a minta előtt, de az alatt kell elhelyezni úgy, hogy a minta függőleges középvonalán áthaladó síkban, annak felületére merőlegesen helyezkedjen el (lásd a 2. ábrát) úgy, hogy a hossztengely a függőlegeshez viszonyítva 30 fokban felfelé dőljön a minta alsó éle felé. Az égő csúcsa és a minta alsó széle között 20 mm távolságnak kell lennie.

| 2.3. | A vizsgálóberendezés füstszekrénybe is helyezhető. A füstszekrény méretének és alakjának olyannak kell lennie, hogy az ne befolyásolja a vizsgálati eredményeket. A vizsgálat előtt a füstszekrényen keresztül áramló levegő függőleges sebességét a vizsgálóberendezés leendő végső helye előtt és mögött 100 mm-rel meg kell mérni. Ennek az értéknek 0,10 m/s és 0,30 m/s között kell lennie annak érdekében, hogy a kezelő ne érezze magát kellemetlenül az égéstermékek miatt. Használható természetes szellőzésű és megfelelő légsebességű füstszekrény is. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | A minta méretének megfelelő méretű és megfelelő anyagból készült lapos, merev sablont kell használni. A sablonba körülbelül 2 mm átmérőjű furatokat kell fúrni úgy, hogy a furatok középpontjai közötti távolságok a kereten levő csapok közötti távolságoknak feleljenek meg (lásd az 1. ábrát). A furatoknak a sablon függőleges középvonalaitól egyenlő távolságra kell lenniük. |
| --- | --- |

2.4.

3.   MINTÁK

| 3.1. | Ezen előírás 6.2.3. szakasza szerinti anyagok: a minták mérete 560 mm × 170 mm.
  Ha az anyag méretei nem teszik lehetővé az adott nagyságú minta kivételét, a vizsgálatot legalább 380 mm magas és legalább 3 mm széles minta vételével kell elvégezni.
  Kábelharisnyák és kábelvezetők: a minták mérete: hosszúság: 560 mm, de legalább 380 mm, ha az anyag méretei nem teszik lehetővé az adott nagyságú minta kivételét; szélesség: a tényleges méret. |
| --- | --- |

3.1.

Ha az anyag méretei nem teszik lehetővé az adott nagyságú minta kivételét, a vizsgálatot legalább 380 mm magas és legalább 3 mm széles minta vételével kell elvégezni.

Kábelharisnyák és kábelvezetők: a minták mérete: hosszúság: 560 mm, de legalább 380 mm, ha az anyag méretei nem teszik lehetővé az adott nagyságú minta kivételét; szélesség: a tényleges méret.

| 3.2. | Ezen előírás 6.2.3. szakasza szerinti anyagok: ha a minta 13 mm-nél vastagabb, akkor a nem az érintett tér (a belső tér, a motortér vagy egy különálló fűtőtér) felé néző oldalra gyakorolt mechanikus eljárással 13 mm-re kell csökkenteni a vastagságot. Ha ez nem lehetséges, akkor a vizsgálatot a műszaki szolgálattal egyetértésben az eredeti vastagságú anyagon kell elvégezni, amit a vizsgálati jegyzőkönyvben meg kell említeni. A kompozit anyagokat (lásd a 6.1.3. szakaszt) úgy kell vizsgálni, mintha egységes szerkezetű anyagok lennének. Az egymásra helyezett, különböző összetételű rétegekből álló olyan anyagok esetében, amelyek nem minősülnek kompozit anyagnak, az érintett tér felé néző felülettől kezdve 13 mm-es mélységig minden réteget egyedileg meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | A minta méretét meg kell említeni a vizsgálati jegyzőkönyvben. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A mintákat legalább 24 órán át 23 °C ± 2 °C hőmérsékleten és 50 % ± 5 % relatív páratartalom mellett kell kondicionálni, és e körülményeket egészen a vizsgálatig fenn kell tartani. |
| --- | --- |

3.4.

4.   ELJÁRÁS

| 4.1. | A vizsgálatot 10 °C és 30 °C közötti hőmérsékleten és 15 % és 80 % közötti relatív páratartalom mellett kell elvégezni. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Az égőt 2 percig kell előmelegíteni. Az égő csövének teteje és a láng sárga részének csúcsa közötti távolságként mért lángmagasságot 40 ± 2 mm-re kell beállítani úgy, hogy az égőt függőlegesen kell tartani, és a lángot gyenge fénynél kell vizsgálni. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | A mintát (a hátsó jelzőfonalak elhelyezése után) a vizsgálókeret csapjaira kell helyezni, meggyőződve arról, hogy a csapok áthatolnak a sablonról átjelölt pontokon, és a minta legalább 20 mm távolságra van a kerettől. A keretet úgy kell a tartón rögzíteni, hogy a minta függőleges legyen. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | A jelzőfonalakat vízszintesen kell rögzíteni a minta előtt és mögött az 1. ábrán látható helyeken. Minden egyes helyen egy fonalhurkot kell kialakítani úgy, hogy annak két része 1 mm, illetve 5 mm távolságban legyen a minta elülső, illetve hátulsó síkjától.
  Mindegyik hurkot egy megfelelő időzítő készülékhez kell rögzíteni. A fonalakat kellően ki kell feszíteni, hogy a mintához viszonyított helyzetben maradjanak. |
| --- | --- |

4.4.

Mindegyik hurkot egy megfelelő időzítő készülékhez kell rögzíteni. A fonalakat kellően ki kell feszíteni, hogy a mintához viszonyított helyzetben maradjanak.

| 4.5. | A lángot 5 másodpercig kell a mintához tartani. Ha a gyújtóláng eltávolítása után a minta még 5 másodpercig tovább lángol, akkor úgy lehet tekinteni, hogy a gyulladás bekövetkezett. Amennyiben a gyulladás nem következik be, a lángot egy másik előkészített (kondicionált) mintához kell tartani 15 másodpercen keresztül. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Amennyiben a három mintából álló készletek valamelyikének valamelyik eredménye 50 %-kal meghaladja a minimális eredményt, akkor egy három mintából álló további készletet kell megvizsgálni az adott irány vagy felület szempontjából. Ha a három mintából álló készletek valamelyikének egy vagy két mintadarabja nem ég el a felső jelzőfonalig, egy három mintából álló további készletet kell megvizsgálni az adott irány vagy felület szempontjából. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | A következő időket kell mérni, másodpercben: |
| --- | --- |

4.7.

| a) | a gyújtóláng odaérintésének kezdetétől az első jelzőfonalak egyikének elszakadásáig (t1); |
| --- | --- |

a)

a gyújtóláng odaérintésének kezdetétől az első jelzőfonalak egyikének elszakadásáig (t1);

| b) | a gyújtóláng odaérintésének kezdetétől a második jelzőfonalak egyikének elszakadásáig (t2); |
| --- | --- |

b)

a gyújtóláng odaérintésének kezdetétől a második jelzőfonalak egyikének elszakadásáig (t2);

| c) | a gyújtóláng odaérintésének kezdetétől a harmadik jelzőfonalak egyikének elszakadásáig (t3). |
| --- | --- |

c)

a gyújtóláng odaérintésének kezdetétől a harmadik jelzőfonalak egyikének elszakadásáig (t3).

| 4.8. | Ha a minta nem gyullad meg vagy az égő elzárása után nem ég tovább, vagy a láng kialszik az első jelzőfonalak egyikének elégése előtt, és így az égési időt nem lehet megmérni, akkor az égési sebességet 0 mm/percnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Ha a minta meggyullad, és az égő minta lángja eléri a harmadik jelzőfonalak magasságát anélkül, hogy az első és a második jelzőfonalak megsemmisülnének (pl. vékony anyagminta anyagjellemzői miatt), akkor az égési sebességet 100 mm/percnél nagyobbnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

4.9.

5.   EREDMÉNYEK

A vizsgálati jegyzőkönyvben rögzíteni kell a megfigyelt jelenségeket, nevezetesen a következőket:

| a) | az égés időtartama: t1, t2 és t3 másodpercben; és |
| --- | --- |

a)

az égés időtartama: t1, t2 és t3 másodpercben; és

| b) | a megfelelő égési távolságok: d1, d2 és d3 milliméterben. |
| --- | --- |

b)

a megfelelő égési távolságok: d1, d2 és d3 milliméterben.

A V1 égési sebességet, illetve adott esetben a V2 és a V3 sebességet a következőképpen kell kiszámítani (minden egyes mintára, amennyiben a láng legalább az első jelzőfonalak egyikét eléri):

Vi = 60 di/ti (mm/min)

A V1, V2 és V3 adat közül a legnagyobb égési sebességet kell számításba venni.

1. ábra

Mintatartó

(Méretek milliméterben)

Image 19

2. ábra

Az égő helyzete gyújtáshoz

(Méretek milliméterben)

Image 20

3. ábra

Gázégő

(Méretek milliméterben)

Image 21

---

9. MELLÉKLET

VIZSGÁLAT AZ ANYAGOK ÜZEMANYAG- ÉS KENŐANYAG-TASZÍTÓ KÉPESSÉGÉNEK MEGHATÁROZÁSÁRA

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ebben a mellékletben a motorterekben és különálló fűtőterekben alkalmazott szigetelőanyagok jellemzőinek vizsgálatára vonatkozó előírások felsorolása olvasható.

2.   MINTAVÉTEL ÉS ELV

| 2.1. | A vizsgálati minták kívánt mérete: 140 mm x 140 mm. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A mintáknak 5 mm vastagnak kell lenniük. Ha a vizsgált minta 5 mm-nél vastagabb, akkor a nem a motortér vagy különálló fűtőtér felé néző oldalra gyakorolt mechanikus eljárással 5 mm-re kell csökkenteni a vastagságot. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A vizsgálathoz használt folyadéknak a (kereskedelmi forgalomban kapható gépjármű-hajtóanyagokról szóló) EN 590:1999 szabványnak megfelelő dízelüzemanyagnak vagy a 83. számú ENSZ-előírásnak (10. melléklet: A referencia-üzemanyagok specifikációi) megfelelő dízelüzemanyagnak kell lennie. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | A vizsgálatot négy mintán kell elvégezni. |
| --- | --- |

2.4.

3.   BERENDEZÉS (LÁSD A 4A. ÉS A 4B. ÁBRÁT)

A berendezés a következőkből áll:

| A | egy legalább 70 Shore D keménységű alaplemez; |
| --- | --- |

A

egy legalább 70 Shore D keménységű alaplemez;

| B | egy abszorbens felület (pl. papír) az alaplemezen; |
| --- | --- |

B

egy abszorbens felület (pl. papír) az alaplemezen;

| C | a vizsgálathoz használt folyadékkal töltött (120 mm belső átmérőjű, 130 mm külső átmérőjű, 50 mm magas) fémhenger; |
| --- | --- |

C

a vizsgálathoz használt folyadékkal töltött (120 mm belső átmérőjű, 130 mm külső átmérőjű, 50 mm magas) fémhenger;

| D-D’ | két csavar szárnyas anyával; |
| --- | --- |

D-D’

két csavar szárnyas anyával;

| E | a vizsgálati minta; |
| --- | --- |

E

a vizsgálati minta;

| F | fedőlemez. |
| --- | --- |

F

fedőlemez.

4.   ELJÁRÁS

| 4.1. | A vizsgálati mintát és a berendezést legalább 24 órán át 23 °C ± 2 °C hőmérsékleten és 50 % + 5 % relatív páratartalom mellett kell kondicionálni, és e körülményeket egészen a vizsgálatig fenn kell tartani. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A vizsgálati minta súlyát meg kell mérni. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | A csavarokra elegendő nyomást kifejtve a fémhengert középen rögzíteni kell, és a vizsgálati mintát a látható oldalával felfelé a berendezés aljára kell helyezni. A vizsgálathoz használt folyadék nem szivároghat. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | A fémhengert 20 mm-ig fel kell tölteni a vizsgálathoz használt folyadékkal, és a rendszert 24 órán keresztül pihentetni kell. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | A berendezésből el kell távolítani a vizsgálathoz használt folyadékot és a vizsgálati mintát. Ha a vizsgálati mintán a vizsgálathoz használt folyadék maradványa található, azt a vizsgálati minta összenyomása nélkül el kell távolítani. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | A vizsgálati minta súlyát meg kell mérni. |
| --- | --- |

4.6.

4a. ábra

Berendezés az üzemanyag- és kenőanyag-taszító képesség vizsgálatához

(Méretek milliméterben)

Image 22

4b. ábra

Berendezés az üzemanyag- és kenőanyag-taszító képesség vizsgálatához

(Oldalnézet)

Image 23

---

10. MELLÉKLET

VIZSGÁLAT AZ ELEKTROMOS KÁBELEK LÁNGTERJEDÉS-ÁLLÓSÁGÁNAK MEGHATÁROZÁSÁRA

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez a melléklet a járműben használt elektromos kábelek lángterjedés-állóságának vizsgálatára vonatkozó előírásokat határozza meg.

2.   MINTAVÉTEL ÉS ELV

| 2.1. | A vizsgálatot öt mintán kell elvégezni. |
| --- | --- |

2.1.

3.   MINTÁK

| 3.1. | A vizsgálati mintáknak legalább 600 mm hosszú szigeteléssel kell rendelkezniük. |
| --- | --- |

3.1.

4.   ELJÁRÁS

A lángterjedés-állóság meghatározása egy 9 mm belső átmérőjű égéscsővel rendelkező és megfelelő gázzal működő Bunsen-égővel, ahol a láng hőmérséklete a belső kék kúp csúcsánál 950 +/– 50 °C.

Akassza fel a vizsgálati mintát egy huzatmentes kamrában és az ábrán látható módon érintse hozzá – a láng belső kúpjának csúcsát. A kábel felső végének a kamra legközelebbi falával ellentétes irányba kell mutatnia. A mintát – például egy csigára akasztott súly segítségével – folyamatosan feszesen kell tartani. A kábelnek 45°± 1°-os szöget kell bezárnia a függőleges tengellyel. A minta bármely részének legalább 100 mm-es távolságra kell lennie a kamra bármely falától. A láng alkalmazásakor a belső kék kúp csúcsát a szigetelés felső végétől 500 ± 5 mm-re kell a mintához érinteni.

A lángterjedés-állóság vizsgálatára szolgáló berendezés

(Méretek milliméterben)

Image 24

---

| 2020.2.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 48/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.2.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 48/60

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusza és hatálybalépésének időpontja az ENSZ EGB TRANS/WP.29/343 sz. státuszdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

142. számú ENSZ-előírás – Egységes rendelkezések a gépjárműveknek a gumiabroncsaik felszerelése tekintetében történő jóváhagyásáról (2020/242)

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

Az előírás eredeti változatának 1. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2018. október 16.

Ez a dokumentum kizárólag dokumentációs eszközként szolgál. A hiteles és jogilag kötelező érvényű szövegek a következők:

| — | ECE/TRANS/WP.29/2016/64 és |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2016/64 és

| — | ECE/TRANS/WP.29/2018/14 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2018/14

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

1.   Alkalmazási kör

2.   Fogalommeghatározások

3.   Jóváhagyási kérelem

4.   Jóváhagyás

5.   Követelmények

6.   A járműtípus módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése

7.   A gyártás megfelelősége

8.   Szankciók nem megfelelő gyártás esetén

9.   A gyártás végleges leállítása

10.   A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a típusjóváhagyó hatóságok neve és címe

MELLÉKLETEK

1.   Adatközlő lap

2.   Értesítés

3.   A jóváhagyási jelek elrendezése

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez az előírás a gumiabroncsok felszerelése tekintetében az M1 (1) kategóriájú járművekre vonatkozik.

1

Az előírás nem vonatkozik azokra a járművekre, amelyek használati körülményei nem egyeztethetők össze a C1 vagy C2 osztályú gumiabroncsok, valamint a járművekre a következők felszerelése tekintetében:

| a) | ideiglenes használatra szánt tartalék kerék; és/vagy |
| --- | --- |

a)

ideiglenes használatra szánt tartalék kerék; és/vagy

| b) | defekttűrő gumiabroncs és/vagy defekt üzemmódban működő defekttűrő rendszer; és/vagy |
| --- | --- |

b)

defekttűrő gumiabroncs és/vagy defekt üzemmódban működő defekttűrő rendszer; és/vagy

| c) | abroncsnyomás-ellenőrző rendszer. |
| --- | --- |

c)

abroncsnyomás-ellenőrző rendszer.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

2.1.   „járműtípus a gumiabroncsok felszerelése tekintetében”: azok a járművek, amelyek nem különböznek egymástól olyan lényeges szempontok tekintetében, mint a felszerelésre alkalmas gumiabroncsok típusa, a legkisebb és legnagyobb méretmegjelölések, a kerékméretek és besajtolási mélységek, a gumiabroncsra vonatkozó megengedett legnagyobb sebesség és a gumiabroncs teherbírása, valamint a kerékdobok jellemzői;

2.2.   a gumiabroncsokat a következő osztályokba kell besorolni:

| a) | C1 osztályú gumiabroncsok – elsődlegesen az M1, N1, O1 és O2 kategóriájú járművekhez tervezett gumiabroncsok; |
| --- | --- |

a)

C1 osztályú gumiabroncsok – elsődlegesen az M1, N1, O1 és O2 kategóriájú járművekhez tervezett gumiabroncsok;

| b) | C2 osztályú gumiabroncsok – elsődlegesen az M2, M3, N, O3 és O4 kategóriájú járművekhez tervezett gumiabroncsok, amelyek terhelhetőségi jelzőszáma egy kerékre szerelve ≤ 121, sebességkategória-jele pedig ≥ „N”; |
| --- | --- |

b)

C2 osztályú gumiabroncsok – elsődlegesen az M2, M3, N, O3 és O4 kategóriájú járművekhez tervezett gumiabroncsok, amelyek terhelhetőségi jelzőszáma egy kerékre szerelve ≤ 121, sebességkategória-jele pedig ≥ „N”;

2.2.1.   „gumiabroncstípus”: olyan gumiabroncsok sorozata, amelyek a következő lényeges jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól:

| a) | a gumiabroncs osztálya: C1 vagy C2, a 2.2. szakaszban leírtak szerint; valamint |
| --- | --- |

a)

a gumiabroncs osztálya: C1 vagy C2, a 2.2. szakaszban leírtak szerint; valamint

| b) | C1 osztályú gumiabroncsok esetében a gumiabroncstípusnak a 30. számú előírás 2.1. szakaszában megállapított jellemzői; |
| --- | --- |

b)

C1 osztályú gumiabroncsok esetében a gumiabroncstípusnak a 30. számú előírás 2.1. szakaszában megállapított jellemzői;

| c) | C2 osztályú gumiabroncsok esetében a gumiabroncstípusnak az 54. számú előírás 2.1. szakaszában megállapított jellemzői; |
| --- | --- |

c)

C2 osztályú gumiabroncsok esetében a gumiabroncstípusnak az 54. számú előírás 2.1. szakaszában megállapított jellemzői;

2.3.   „gumiabroncs méretmegjelölése”: a C1 osztályú gumiabroncsok esetében a 30. számú ENSZ-előírás 2. szakaszában, a C2 és a C3 osztályú gumiabroncsok esetében pedig az 54. számú ENSZ-előírás 2. szakaszában megállapított gumiabroncs-méretmegjelölés;

2.4.   „besajtolási mélység”: a kerékagyra való felfekvési síknak és a kerékpánt középvonalának a távolsága;

2.5.   „gumiabroncs-szerkezet”: a gumiabroncs szövetvázának műszaki jellemzői;

2.6.   „normál gumiabroncs”: szokásos közúti használatra tervezett gumiabroncs vagy defekttűrő gumiabroncs;

2.7.   „téli gumiabroncs”: olyan gumiabroncs, amelynél a futófelület mintázatát, a futófelület anyagának összetételét vagy a futófelület szerkezetét elsődlegesen arra tervezték, hogy havas viszonyok között a jármű mozgásának elindítására vagy fenntartására való képessége tekintetében jobb teljesítményt nyújtson, mint a normál gumiabroncs;

2.8.   „speciális használatú gumiabroncs”: mind közúton, mind terepen használható gumiabroncs, vagy más speciális célú gumiabroncs. Ezeket elsősorban a jármű terepen történő elindítására és mozgásban tartására tervezték;

2.9.   „defekttűrő gumiabroncs”: a 30. számú előírás 2. szakaszában meghatározott gumiabroncs;

2.10.   „ideiglenes használatra szánt tartalék gumiabroncs”: a szokásos vezetési feltételek mellett történő használatra bármely járműre felszerelhető gumiabroncstól eltérő gumiabroncs, amelyet csak ideiglenesen és korlátozott vezetési feltételek mellett használnak;

2.11.   „kerék”: a kerékpántból és keréktárcsából álló teljes kerék;

2.12.   „ideiglenes használatra szánt pótkerék”: a járműtípuson szokásosan használt kerekektől eltérő kerék, amelyet csak ideiglenesen és korlátozottan használnak;

2.13.   „egység”: kerékből és gumiabroncsból álló egység;

2.14.   „normál egység”: a járműre rendeltetésszerű használat céljára felszerelhető egység;

2.15.   „tartalék egység”: olyan egység, amelyre a normál egységet működési zavar esetén kicserélik, és amely az alábbiak egyike lehet;

2.16.   „normál tartalék egység”: kerékből és gumiabroncsból álló olyan egység, amelynek kerék-, illetve gumiabroncs-méretmegjelölése, besajtolási mélysége és gumiabroncs-szerkezete megegyezik a jármű meghatározott változatára vagy kivitelére annak rendeltetésszerű használatához azonos tengelyhelyzetben felszerelt egységgel, beleértve az eltérő anyagból előállított kerekeket, illetve amely eltérő kialakítású anyákat és csavarokat alkalmaz a kerék rögzítésére, de minden más tekintetben megegyezik a rendeltetésszerű használatra szánt kerékkel;

2.17.   „ideiglenes használatra szánt tartalék egység”: kerékből és gumiabroncsból álló olyan egység, amely nem felel meg a „normál tartalék egység” fogalommeghatározásának, viszont megfelel a 64. számú előírás 2.10. szakaszában az ideiglenes használatra szánt tartalék egységre megadott leírások valamelyikének;

2.18.   „sebességkategória-jel”: a C1 osztályú gumiabroncsok esetében a 30. számú ENSZ-előírás 2. szakaszában, a C2 osztályú gumiabroncsok esetében pedig az 54. számú ENSZ-előírás 2. szakaszában meghatározott jel;

2.19.   „terhelhetőségi jelzőszám”: a C1 osztályú gumiabroncsok esetében a 30. számú ENSZ-előírás 2. szakaszában, a C2 osztályú gumiabroncsok esetében pedig az 54. számú ENSZ-előírás 2. szakaszában szereplő meghatározásokkal kapcsolatban a gumiabroncsok legnagyobb névleges terhelését kifejező szám;

2.20.   „legnagyobb névleges terhelhetőség”: az a legnagyobb tömeg, amelyet a gumiabroncs a gumiabroncsgyártó által megadott, a gumiabroncs használatára vonatkozó utasításoknak megfelelő használat esetén elbír.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

3.1.   A járműtípusnak a gumiabroncsok felszerelése tekintetében történő jóváhagyása iránti kérelmet a jármű gyártójának vagy meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania.

3.2.   A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat, és meg kell adni a következőt:

3.2.1.   a járműtípus leírása az 5. szakaszban említett tételek figyelembevételével.

3.3.   A jóváhagyandó járműtípust képviselő járművet vagy a jóváhagyandó járműtípust képviselő szimulációs eszközt be kell nyújtani a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálathoz.

4.   JÓVÁHAGYÁS

4.1.   Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott jármű megfelel az 5. szakasz követelményeinek, akkor az adott járműtípust jóvá kell hagyni.

4.2.   Mindegyik jóváhagyott járműtípushoz jóváhagyási számot kell rendelni; ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (az előírás eredeti változatának megfelelően 00). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot más járműtípushoz a kerekei felszerelése tekintetében.

4.3.   Valamely járműtípusnak ezen előírás szerinti jóváhagyásáról, a jóváhagyás elutasításáról vagy visszavonásáról értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon, amelyhez a kérelmező legfeljebb A4-es (210 x 297 mm) méretű vagy ilyen méretre összehajtott, megfelelő méretarányú rajzokat és/vagy fényképeket köteles mellékelni.

4.4.   Minden olyan járművön, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen, jól látható módon fel kell tüntetni a 3. mellékletben található minta szerinti nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

4.4.1.   egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma; (2)

2

4.4.2.   ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán.

4.5.   Ha a jármű megfelel egy, a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több további előírás szerint abban az országban jóváhagyott járműtípusnak, amely ország ezen előírás szerint megadta a jóváhagyást, akkor a 4.4.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni. Ilyenkor az előírás és a jóváhagyás számát és a kiegészítő jeleket a 4.4.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán, egymás alatt kell feltüntetni.

4.6.   A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

4.7.   A jóváhagyási jelet a jármű adattábláján vagy annak közelében kell elhelyezni.

4.8.   Ezen előírás 3. melléklete jóváhagyási jelekre vonatkozó példákat tartalmaz.

5.   KÖVETELMÉNYEK

5.1.   Általános követelmények

5.1.1.   Az 5.2.4.2. szakasz rendelkezései alapján minden járműre felszerelt gumiabroncsnak, beleértve adott esetben a tartalék gumiabroncsot is, teljesítenie kell ezen előírás követelményeit.

5.1.2.   Minden járműre felszerelt gumiabroncsnak, beleértve adott esetben a tartalék gumiabroncsot is, teljesítenie kell a műszaki követelményeket, és meg kell felelnie a 30., az 54. és a 117. számú előírásban foglalt átmeneti rendelkezéseknek.

5.2.   Teljesítménykövetelmények

5.2.1.   A gumiabroncsok felszerelése

5.2.1.1.   A járműre szokásosan felszerelt összes gumiabroncsnak, amelyekbe az ideiglenes használatra szánt tartalék egység tehát nem számít bele, azonos szerkezetűnek kell lennie.

5.2.1.2.   Az azonos tengelyre szokásosan felszerelt összes gumiabroncsnak azonos típusúnak kell lennie.

5.2.1.3.   A térnek, amelyben a kerék forog, elég nagynak kell lennie, hogy a járműgyártó által megadott legkisebb és legnagyobb besajtolási mélységeket, valamint a felfüggesztésre és a kormányzásra vonatkozó korlátozásokat figyelembe véve a megengedett legnagyobb méretű és kerékpánt-szélességű gumiabroncs használata esetén se akadályozza semmi a kerék szabad mozgását. Ezt a legnagyobb és a legszélesebb gumiabroncsokon kell ellenőrizni, figyelembe véve az idevágó ENSZ-előírásokban megadott mindenkori gumiabroncs-méretmegjelölésre vonatkozó méretbeli tűréseket (legnagyobb befoglaló test).

5.2.1.4.   A műszaki szolgálat és/vagy a típusjóváhagyó hatóság hozzájárulásával alternatív vizsgálati eljárással (pl. virtuális vizsgálattal) is lehet ellenőrizni, hogy teljesülnek-e az 5.2.1.3. szakasz követelményei.

5.2.2.   Terhelhetőség

5.2.2.1.   Ezen előírás 5.2.4. szakaszának rendelkezéseire is figyelemmel a járműre felszerelt gumiabroncsoknak az ezen előírás 5.2.2.2. szakasza szerint meghatározott legnagyobb névleges terhelése – beleértve a normál tartalék egységet is (amennyiben az alapfelszerelés része) – a következő:

5.2.2.1.1.   olyan jármű esetében, amelyre egyforma típusú gumiabroncsokat szereltek fel egyes elrendezésben: a legnagyobb terhelésű tengely esetében műszakilag megengedett legnagyobb tengelytömeg legalább fele (a járműgyártó nyilatkozata alapján);

5.2.2.1.2.   olyan jármű esetében, amelyre többféle típusú gumiabroncsokat szereltek fel egyes elrendezésben: az adott tengely esetében műszakilag megengedett legnagyobb tengelytömeg legalább fele (a járműgyártó nyilatkozata alapján);

5.2.2.1.3.   olyan jármű esetében, amelyre C1 osztályú személygépkocsi-abroncsokat szereltek fel kettős (iker-)elrendezésben: az adott tengely esetében műszakilag megengedett legnagyobb tengelytömeg legalább 0,27-szorosa (a járműgyártó nyilatkozata alapján);

5.2.2.1.4.   olyan jármű esetében, amelyre C2 osztályú tehergépkocsi-abroncsokat szereltek fel kettős (iker-)elrendezésben: a kettős elrendezés esetén érvényes terhelhetőségi jelzőszámot leellenőrizve, az adott tengely esetében műszakilag megengedett legnagyobb tengelytömeg legalább 0,25-szorosa (a járműgyártó nyilatkozata alapján).

5.2.2.2.   Egy gumiabroncs legnagyobb névleges terhelhetőségét a következőképpen kell meghatározni:

5.2.2.2.1.   C1 osztályú gumiabroncsok esetében a 30. számú ENSZ-előírás 2. szakaszában említett „legnagyobb névleges terhelés” értékét kell figyelembe venni;

5.2.2.2.2.   C2 osztályú gumiabroncsok esetében az 54. számú ENSZ-előírás 2. szakaszában említett „A terhelhetőség változása a sebesség függvényében” című táblázatot kell figyelembe venni, amely azt mutatja be, hogy egy gumiabroncs a terhelhetőségi jelzőszámok és a névleges sebesség kategóriajelei függvényében mekkora terhelésváltozásoknak tud ellenállni, a jármű legnagyobb tervezési sebességét figyelembe véve.

5.2.2.3.   A gyártónak a jármű használati útmutatójában vagy a járműben található más kommunikációs eszközzel közölnie kell a csereabroncsok terhelhetőségére vonatkozó szükséges információkat.

5.2.3.   Megengedett sebesség

5.2.3.1.   A járműre szokásosan felszerelt valamennyi gumiabroncson fel kell tüntetni a sebességkategória-jelet.

5.2.3.1.1.   C1 osztályú gumiabroncsok esetében a sebességkategória-jelnek összhangban kell lennie a jármű legnagyobb tervezési sebességével, a V, W és Y sebességkategóriájú gumiabroncsok esetében pedig figyelembe kell vennie a 30. számú ENSZ-előírásban leírt legnagyobb névleges terhelést.

5.2.3.1.2.   C2 osztályú gumiabroncsok esetében a jelnek összhangban kell lennie a jármű legnagyobb tervezési sebességével, valamint az 54. számú ENSZ-előírás 2. pontjában leírt, „A terhelhetőség változása a sebesség függvényében” című táblázatból kiolvasott vonatkozó terhelés-sebesség kombinációval.

5.2.3.2.   Az 5.2.3.1.1. és 5.2.3.1.2. szakaszban foglalt előírások nem érvényesek a következő esetekben:

5.2.3.2.1.   ideiglenes használatra szánt tartalék egységek esetében, amelyekre ezen előírás 5.2.5. szakasza vonatkozik;

5.2.3.2.2.   olyan járművek esetében, amelyeket rendes körülmények között szokásos gumiabroncsokkal, alkalmanként pedig téli gumiabroncsokkal szerelnek fel, és amelyek esetében ilyenkor a téli gumiabroncs sebességkategória-jelének vagy a jármű legnagyobb tervezési sebességét meghaladó sebességnek, vagy legalább 160 km/h-nak kell megfelelnie (vagy egyszerre mindkettőnek). Ha azonban a jármű legnagyobb tervezési sebessége nagyobb, mint amely a felszerelt téli gumiabroncsok legkisebb sebességkategóriájának megfelel, a jármű belsejében feltűnő helyen, a vezető számára jól és állandóan láthatóan el kell helyezni egy, a legnagyobb sebességre figyelmeztető címkét, amely jelzi a felszerelt téli gumiabroncsok megengedett legnagyobb sebességének legkisebb értékét;

5.2.3.2.3.   speciális használatú gumiabronccsal felszerelt járművek esetében. Ha azonban a jármű legnagyobb tervezési sebessége nagyobb, mint amely a felszerelt speciális használatú gumiabroncsok legkisebb sebességkategóriájának megfelel, a jármű belsejében feltűnő helyen, a vezető számára jól és állandóan láthatóan el kell helyezni egy, a legnagyobb sebességre figyelmeztető címkét, amely jelzi a felszerelt speciális használatú gumiabroncsok megengedett legnagyobb sebességének legkisebb értékét;

5.2.3.2.4.   sebességkorlátozó funkciót betöltő fedélzeti rendszerrel ellátott járművek esetében, amelyeknél a gumiabroncsok sebességjelzésének összhangban kell lennie a sebességkorlátozással. Ha azonban a járműgyártó úgy tervezte, hogy a jármű legnagyobb tervezési sebessége nagyobb lesz, mint amely a felszerelt gumiabroncsok legkisebb sebességkategóriájának megfelel, a jármű belsejében feltűnő helyen, a vezető számára jól és állandóan láthatóan el kell helyezni egy, a legnagyobb sebességre figyelmeztető címkét, amely jelzi a gumiabroncsok legnagyobb megengedett sebességét.

5.2.3.3.   A gyártónak meg kell adnia a csereabroncsok megengedett sebességére vonatkozó szükséges információkat a jármű használati útmutatójában vagy a járműben található más kommunikációs eszközzel.

5.2.4.   Különleges esetek

5.2.4.1.   Olyan járművek esetében, amelyeket pótkocsi vontatására alakítottak ki, a pótkocsi csatlakozóberendezésénél fellépő többletteher következtében a C1 osztályú gumiabroncsok esetében a hátsó gumiabroncsok legnagyobb névleges terhelése túlléphető, de csak legfeljebb 15 %-kal. Ilyen esetekben a jármű használati útmutatójában vagy az 5.2.3.3. szakaszban említett, a járműben található más kommunikációs eszközzel egyértelmű információkat és tanácsokat kell megadni arra vonatkozóan, hogy pótkocsi vontatásakor mennyi a jármű megengedett legnagyobb sebessége (legfeljebb 100 km/h), illetve mennyire kell felfújni a gumiabroncsot: (a pótkocsi csatlakoztatása nélküli) használatra javasolt rendes értéknél legalább 20 kPa-lal (0,2 bar) nagyobbra.

5.2.4.2.   Kivételes esetekben, ha a járműveket olyan alkalmazási körülményekre alakították ki, amelyek nem egyeztethetők össze a C1 vagy C2 osztályú gumiabroncsok jellemzőivel, és ezért eltérő jellemzőkkel rendelkező gumiabroncsokat kell felszerelni rájuk, az ezen előírás 5.1.1. szakaszának követelményei nem alkalmazandók, amennyiben a következő feltételek mindegyike teljesül:

5.2.4.2.1.   a gumiabroncsok teljesítik a műszaki követelményeket, és megfelelnek a 75. számú vagy a 106. számú előírás átmeneti rendelkezéseinek; valamint

5.2.4.2.2.   a típusjóváhagyó hatóság és a műszaki szolgálat megbizonyosodott arról, hogy a felszerelt gumiabroncsok megfelelnek a jármű alkalmazási körülményeinek. A kivételes eset jellegének leírását és az elfogadás indoklását a vizsgálati jegyzőkönyvnek és a 2. mellékletben található „Értesítés” űrlapnak egyaránt tartalmaznia kell.

5.2.5.   Pótkerekek és tartalék gumiabroncsok

5.2.5.1.   Azokban az esetekben, amikor egy járművet szabványos tartalék egységgel láttak el, annak a járműre ténylegesen felszerelt gumiabroncsokkal megegyező méretűnek kell lennie.

5.2.5.2.   Minden olyan járműnek, amelyre ideiglenes használatra szánt tartalék egységet vagy defekttűrő gumiabroncsot szerelnek, meg kell felelnie a 64. számú előírás műszaki és átmeneti rendelkezéseinek az ideiglenes használatra szánt tartalék egységek és defekttűrő gumiabroncsok járműre történő felszerelésére vonatkozó követelmények tekintetében.

Ha különleges elővigyázatossági intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy az ideiglenes használatra szánt tartalék egységet fel lehessen szerelni a járműre (pl. ideiglenes használatra szánt tartalék egységet csak elülső tengelyre lehet felszerelni, ezért előbb egy elülső normál kereket a hátsó tengelyre kell felszerelni annak érdekében, hogy egy hátsó normál kerék meghibásodását orvosolni lehessen), ezt egyértelműen meg kell adni a jármű használati útmutatójában vagy a járműben található más kommunikációs eszközzel, és az ezen előírás 5.2.1.3. szakasza megfelelő szempontjainak való megfelelést ellenőrizni kell.

6.   A JÁRMŰTÍPUS MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

6.1.   Egy meglévő járműtípus minden módosításáról értesíteni kell a járműtípust jóváhagyó típusjóváhagyó hatóságot. A típusjóváhagyó hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

| a) | a gyártóval egyeztetve eldönti, hogy szükség van-e új típusjóváhagyás megadására; vagy |
| --- | --- |

a)

a gyártóval egyeztetve eldönti, hogy szükség van-e új típusjóváhagyás megadására; vagy

| b) | alkalmazza a 6.1.1. szakaszban leírt eljárást (felülvizsgálat), és adott esetben a 6.1.2. szakaszban leírt eljárást (kiterjesztés). |
| --- | --- |

b)

alkalmazza a 6.1.1. szakaszban leírt eljárást (felülvizsgálat), és adott esetben a 6.1.2. szakaszban leírt eljárást (kiterjesztés).

6.1.1.   Felülvizsgálat

Amennyiben az 1. melléklet szerinti adatközlő lapokon rögzített adatok megváltoznak, de a típusjóváhagyó hatóság úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatásuk, és a jármű továbbra is megfelel a követelményeknek, a módosításokat felülvizsgálatnak kell tekinteni.

Ilyen esetben a típusjóváhagyó hatóság szükség szerint kiadja az 1. melléklet szerinti adatközlő lapok felülvizsgált oldalait, amelyeken egyértelműen feltünteti a módosítás jellegét és az új kiadás keltét. Az 1. melléklet szerinti adatközlő lapok egységes szerkezetbe foglalt, naprakész változatát – a módosítás részletes leírásával kiegészítve – úgy kell tekinteni, hogy megfelel ennek a követelménynek.

6.1.2.   Kiterjesztés

A módosítást kiterjesztésnek kell tekinteni, amennyiben az 1. melléklet szerinti adatközlő lapokon megadott adatok változásán túl

| a) | további ellenőrzésekre vagy vizsgálatokra van szükség; vagy |
| --- | --- |

a)

további ellenőrzésekre vagy vizsgálatokra van szükség; vagy

| b) | az értesítésben szereplő adatok bármelyike megváltozott (az értesítés csatolmányaiban szereplő adatok kivételével); vagy |
| --- | --- |

b)

az értesítésben szereplő adatok bármelyike megváltozott (az értesítés csatolmányaiban szereplő adatok kivételével); vagy

| c) | egy későbbi módosítássorozat szerinti jóváhagyásra irányuló kérelem érkezik azután, hogy a módosítássorozat hatályba lépett. |
| --- | --- |

c)

egy későbbi módosítássorozat szerinti jóváhagyásra irányuló kérelem érkezik azután, hogy a módosítássorozat hatályba lépett.

6.2.   A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a változások részletes leírásával együtt, a fenti 4.3. szakaszban említett eljárással értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket. Ezenkívül az adatközlő lapoknak és a vizsgálati jegyzőkönyveknek az 1. melléklet szerinti értesítéshez csatolt jegyzékét is megfelelően módosítani kell, hogy azon fel legyen tüntetve a legutóbbi felülvizsgálat vagy kiterjesztés időpontja.

6.3.   A jóváhagyás kiterjesztését engedélyező típusjóváhagyó hatóság az ilyen kiterjesztéshez készített minden értesítéshez sorszámot rendel.

7.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

7.1.   A gyártás megfelelőségére vonatkozó eljárásoknak meg kell felelniük a megállapodás (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. cikkében és 2. függelékében előírt általános feltételeknek, valamint a következő követelményeknek:

7.2.   az ezen előírás szerint jóváhagyott minden járművet úgy kell gyártani, hogy az 5. szakasz követelményeit teljesítve megfeleljen a jóváhagyott típusnak;

7.3.   a jóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben a gyártás megfelelőségének ellenőrzésére alkalmazott módszereket. Az ilyen ellenőrzésre általában kétévente kerül sor.

8.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

8.1.   Az ezen előírás alapján egy adott járműtípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a 7. szakaszban előírt követelmények.

8.2.   Ha egy szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, erről haladéktalanul tájékoztatja az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon.

9.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot, amely ezt követően az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon tájékoztatja a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

10.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A TÍPUSJÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

A megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő felek közlik az Egyesült Nemzetek Titkárságával a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó típusjóváhagyó hatóság nevét és címét.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) 2. bekezdésének meghatározása szerint – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) 3. mellékletének meghatározása szerint – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

---

1. MELLÉKLET

(Megengedett legnagyobb formátum: A4 [210 mm × 297 mm])

Adatközlő lap

a gumiabroncsok felszereléséről szóló előírással összhangban

1.   ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK

1.1.   Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve): ...

1.2.   Típus: ...

1.2.1.   Kereskedelmi név (nevek) (ha van[nak]): ...

1.3.   Típusazonosító jelölés, ha fel van tüntetve a járművön (1) ...

1.3.1.   A jelölés helye: ...

1.4.   A jármű kategóriája (2): ...

1.5.   A gyártó neve és címe: ...

1.6.   Az összeszerelő üzem(ek) neve és címe: ...

1.7.   A gyártó képviselőjének (ha van) neve és címe: ...

2.   A JÁRMŰ ÁLTALÁNOS FELÉPÍTÉSÉRE VONATKOZÓ JELLEMZŐK

2.1.   Egy reprezentatív járműről készült fényképek és/vagy rajzok: ...

2.2.   A tengelyek és kerekek száma: ...

2.2.1.   A kettős (iker-)kerekekkel ellátott tengelyek száma és helyzete: ...

2.2.2.   A kormányzott tengelyek száma és elhelyezkedése: ...

2.2.3.   Hajtott tengelyek (száma, helyzete, összekapcsolása): ...

3.   TÖMEGEK ÉS MÉRETEK (3), (4)

3.1.   A tengelyek nyomtávja(i) és szélessége(i)

3.1.1.   Az egyes kormányzott tengelyek nyomtávja (5) ...

3.1.2.   Az összes többi tengely nyomtávja (5): ...

3.1.3.   A legszélesebb hátsó tengely szélessége: ...

3.1.4.   A legelső tengely szélessége (a gumiabroncsok legkülső pontjától mérve, a talajhoz közeli abroncskidudorodást figyelmen kívül hagyva): ...

3.2.   A gyártó által megadott, műszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömeg (6), (7): ...

3.3.   Az egyes tengelyekre jutó, műszakilag megengedett legnagyobb tömeg: ...

3.4.   A jármű teher vontatására alkalmas/nem alkalmas (8)

3.5.   A jármű legnagyobb tervezési sebessége (km/h) (9): ...

4.   FELFÜGGESZTÉS

4.1.   Gumiabroncsok és kerekek

4.1.1.   Gumiabroncs-keréktárcsa kombináció(k) (10)

| a) | a gumiabroncsokra vonatkozóan adja meg a következőket:






  — | méretmegjelölés(ek) ... |
| --- | --- | --- |

a)

a gumiabroncsokra vonatkozóan adja meg a következőket:

—

méretmegjelölés(ek) ...

| — | teherbírási index  (7) ... |
| --- | --- |

—

teherbírási index  (7) ...

| — | sebességkategória-jel  (7) ... |
| --- | --- |

—

sebességkategória-jel  (7) ...

| b) | a kerekekre vonatkozóan tüntesse fel a kerékpántméretet és a besajtolási mélysége(ke)t. ... |
| --- | --- |

b)

a kerekekre vonatkozóan tüntesse fel a kerékpántméretet és a besajtolási mélysége(ke)t. ...

4.1.2.   Tengelyek

4.1.2.1.   1. tengely:

4.1.2.2.   2. tengely:

stb.

4.1.3.   A gyártó által ajánlott gumiabroncsnyomás (kPa) ...

4.1.4.   A havon való tapadást biztosító eszköz és az elülső és/vagy a hátsó tengely(ek)re felszerelt, a gépjárműtípusnak megfelelő, gyártó által javasolt gumiabroncs-kerék kombináció leírása: ...

4.1.5.   Az ideiglenes használatra szánt tartalék egység rövid leírása (amennyiben van ilyen): ...

4.1.6.   Az abroncsnyomás-ellenőrző rendszer (TPMS) rövid leírása, amennyiben be van szerelve: ...

5.   KAROSSZÉRIA

5.1.   Kerékdobok

5.1.1.   A jármű rövid leírása a kerékdobjai tekintetében: ...

6.   EGYÉB

6.1.   Sebességkorlátozó berendezések

6.1.1.   Gyártó(k): ...

6.1.2.   Típus(ok): ...

6.1.3.   Típusjóváhagyási szám(ok), ha van(nak): ...

6.1.4.   Sebesség vagy sebességtartomány, amelyre a sebességkorlátozást be lehet állítani: ...km/h

---

(1)  Ha a típusazonosító jelölés olyan karaktereket is tartalmaz, amelyek az ezen adatközlő lapon megjelölt jármű, alkatrész vagy önálló műszaki egység leírása szempontjából nem lényegesek, ezeket a karaktereket a dokumentációban kérdőjellel kell helyettesíteni (pl. ABC??123??).

(2)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev. 4) 2. szakaszának meghatározása szerint.

(3)  Ha a normál vezetőfülkés változat mellett van hálóhelyes vezetőfülkés változat is, akkor a tömegeket és a méreteket mindkettőre meg kell adni.

(4)  ISO 612:1978 szabvány – Közúti járművek – Gépjárművek és vontatott járművek méretei – fogalmak és meghatározások.

(5)  ISO 612:1978 szabvány, 6.5. számú meghatározás

(6)  Pótkocsik vagy félpótkocsik, illetve olyan járművek esetében, amelyekhez a csatlakozóberendezésre vagy a nyeregszerkezetre jelentős függőleges irányú erőt kifejtő pótkocsit vagy félpótkocsit kapcsoltak, ezt a terhelést, osztva a gravitációs gyorsulás állandójával, a műszakilag megengedett legnagyobb össztömeg tartalmazza.

(7)  Adja meg az egyes változatok felső és alsó értékeit.

(8)  A nem kívánt rész törlendő.

(9)  Ha a járműgyártó hozzájárul ahhoz, hogy bizonyos szabályozó funkciókat (pl. szoftverrel, hardverrel, felfejlesztéssel, kiválasztással, engedélyezéssel, letiltással) a jármű forgalomba helyezése előtt vagy után a jármű végsebességének növelése céljából módosítsanak, akkor a szabályozó funkciók említett eszközökkel való módosításával elérhető legnagyobb gépjárműsebességet kell megadni. Pótkocsik esetében a járműgyártó által megengedett legnagyobb sebességet kell megadni.

(10)  A 300 km/h-t meghaladó legnagyobb tervezési sebességű járművekre szánt, a kerékpántátmérő kódja előtt ZR felirattal ellátott gumiabroncsok esetében ezzel egyenértékű adatokat kell megadni.

---

2. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(megengedett legnagyobb formátum: A4 [210 mm × 297 mm])

| (1) | Kiadta: | (hatóság neve)...... |
| --- | --- | --- |

Image 25

Kiadta:

(hatóság neve)......

| Tárgy (2): | Jóváhagyás megadása |
| --- | --- |
| | Jóváhagyás kiterjesztése |
| | Jóváhagyás elutasítása |
| | Jóváhagyás visszavonása |
| | A gyártás végleges leállítása |

Tárgy (2):

Jóváhagyás megadása

Jóváhagyás kiterjesztése

Jóváhagyás elutasítása

Jóváhagyás visszavonása

A gyártás végleges leállítása

egy adott járműtípus vonatkozásában a gumiabroncsainak felszerelése tekintetében

| Jóváhagyás száma: ... | Kiterjesztés száma: ... |
| --- | --- |

Jóváhagyás száma: ...

Kiterjesztés száma: ...

I. SZAKASZ

1.   Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve): ...

2.   Típus: ...

2.1.   Kereskedelmi név (nevek) (ha van[nak]): ...

3.   Típusazonosító jelölés, ha fel van tüntetve a járművön (3): ...

3.1.   A jelölés helye: ...

4.   A jármű kategóriája (4): ...

5.   A gyártó neve és címe: ...

6.   Az összeszerelő üzem(ek) neve és címe: ...

7.   A gyártó képviselőjének (ha van) neve és címe: ...

II. SZAKASZ

1.   További információk: lásd a Kiegészítést.

2.   A vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat: ...

3.   A vizsgálati jegyzőkönyv dátuma: ...

4.   A vizsgálati jegyzőkönyv száma: ...

5.   Megjegyzések (ha vannak): lásd a Kiegészítést.

6.   Hely: ...

7.   Dátum: ...

8.   Aláírás: ...

9.   Információs csomag (ha van) ...

A(z) .... sz. értesítés kiegészítése egy adott jármű típusjóváhagyására vonatkozóan a gumiabroncsok felszerelése tekintetében

1.   További információk

1.1.   A járműtípus rövid ismertetése szerkezete, méretei, körvonalai és szerkezeti anyagai tekintetében: ...

1.2.   Gumiabroncs-kerék kombináció(k) (ideértve a gumiabroncsméretet, a kerékpántméretet és a besajtolási mélységet): ...

1.3.   A jármű legnagyobb tervezési sebességével kompatibilis legkisebb sebességkategória-jel (minden változatra) (a 300 km/h-t meghaladó legnagyobb tervezési sebességű járművekre szánt, a kerékpántátmérő kódja előtt ZR felirattal ellátott gumiabroncsok esetében ezzel egyenértékű adatokat kell megadni): ...

1.4.   Az egyes tengelyekre jutó, műszakilag megengedett legnagyobb tömeggel kompatibilis legkisebb terhelhetőségi jelzőszám (minden változatra) (adott esetben ezen előírás 5.2.2.2. pontja szerint kiigazítva): ...

1.5.   A havon való tapadást biztosító eszközzel (eszközökkel) használandó gumiabroncs-kerék kombináció(k) (ideértve a gumiabroncsméretet, a kerékpántméretet és a besajtolási mélységet): ...

2.   Az M1 kategóriájú jármű teher vontatására alkalmas/nem alkalmas2, és a hátsó gumiabroncsok esetében a névleges terhelés túllépésének mértéke ... %.

3.   A jármű jóváhagyást kapott/nem kapott jóváhagyást2 a 64. számú ENSZ-előírás alapján az 1./2./3./4./5. típusú, ideiglenes használatra szánt tartalék egységei tekintetében.2

4.   A jármű jóváhagyást kapott/nem kapott jóváhagyást2 a 64. számú ENSZ-előírás alapján abroncsnyomás-ellenőrző rendszere (TPMS) tekintetében.

4.1.   Az abroncsnyomás-ellenőrző rendszer (TPMS) rövid leírása (amennyiben be van szerelve): ...

---

(1)  A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország egyedi azonosító száma (lásd ezen előírás jóváhagyásra vonatkozó rendelkezéseit).

(2)  A nem kívánt rész törlendő.

(3)  Ha a típusazonosító jelölés olyan karaktereket is tartalmaz, amelyek az ezen adatközlő lapon megjelölt jármű, alkatrész vagy önálló műszaki egység leírása szempontjából nem lényegesek, ezeket a karaktereket a dokumentációban kérdőjellel kell helyettesíteni (pl. ABC??123??).

(4)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) 2. szakaszának meghatározása szerint.

---

3. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSE

(lásd ezen előírás 4.4–4.4.2. szakaszát)

Image 26

a = legalább 8 mm

A járművön elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott járműtípust a gumiabroncsok felszerelés tekintetében a 142. számú előírás szerint hagyták jóvá Belgiumban (E 6). A jóváhagyási szám első két számjegye azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 142. számú előírás eredeti változatában foglalt követelmények alapján adták meg.

---