# Službeni list L 141/2020

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 141 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 63.5. svibnja 2020. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 141

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 63.5. svibnja 2020.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/611 оd 30. travnja 2020. o ponovnom uvođenju konačne antidampinške pristojbe uvedene Uredbom Vijeća (EZ) br. 91/2009 o uvozu određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje poslanih iz Malezije, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Malezije ili ne | 1 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije (EU) 2020/612 оd 4. svibnja 2020. o izmjeni Direktive 2006/126/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o vozačkim dozvolama (
  1
  ) | 9 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2020/613 оd 7. veljače 2020. o mjeri SA.17653 – C36/2007 (ex NN 25/2007) koju je Njemačka provela u korist društva Deutsche Post AG
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2020) 593)

   (
  1
  ) | 12 |
| | * | Odluka (EU) [2020/614] Europske središnje banke od 30. travnja 2020. o izmjeni Odluke (EU) 2019/1311 o trećoj seriji ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja (ESB/2020/25) | 28 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/611 оd 30. travnja 2020. o ponovnom uvođenju konačne antidampinške pristojbe uvedene Uredbom Vijeća (EZ) br. 91/2009 o uvozu određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje poslanih iz Malezije, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Malezije ili ne

1

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije (EU) 2020/612 оd 4. svibnja 2020. o izmjeni Direktive 2006/126/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o vozačkim dozvolama (
  1
  )

1

9

ODLUKE

*

Odluka Komisije (EU) 2020/613 оd 7. veljače 2020. o mjeri SA.17653 – C36/2007 (ex NN 25/2007) koju je Njemačka provela u korist društva Deutsche Post AG
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2020) 593)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2020) 593)

1

12

*

Odluka (EU) [2020/614] Europske središnje banke od 30. travnja 2020. o izmjeni Odluke (EU) 2019/1311 o trećoj seriji ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja (ESB/2020/25)

28

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Uredbe Komisije (EU) 2020/171 оd 6. veljače 2020. o izmjeni Priloga XIV. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) ( SL L 35, 7.2.2020. ) | 37 |

Ispravci

*

Ispravak Uredbe Komisije (EU) 2020/171 оd 6. veljače 2020. o izmjeni Priloga XIV. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) ( SL L 35, 7.2.2020. )

( SL L 35, 7.2.2020. )

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 5.5.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 141/1

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/611

оd 30. travnja 2020.

o ponovnom uvođenju konačne antidampinške pristojbe uvedene Uredbom Vijeća (EZ) br. 91/2009 o uvozu određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje poslanih iz Malezije, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Malezije ili ne

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije („UFEU”),

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije („osnovna uredba”) (1), a posebno njezin članak 13. i članak 14. stavak 1.,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Vijeće je Uredbom (EZ) br. 91/2009 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „Kina”). Te će se mjere dalje u tekstu navoditi kao „početne mjere”, a ispitni postupak koji je doveo do tih mjera dalje će se u tekstu navoditi kao „početni ispitni postupak”. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je Uredbom (EZ) br. 91/2009 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „Kina”). Te će se mjere dalje u tekstu navoditi kao „početne mjere”, a ispitni postupak koji je doveo do tih mjera dalje će se u tekstu navoditi kao „početni ispitni postupak”.

2

| (2) | Nakon uvođenja konačne antidampinške pristojbe Komisija je dobila dokaze da se te mjere izbjegavaju prekrcavanjem u Maleziji. |
| --- | --- |

(2)

Nakon uvođenja konačne antidampinške pristojbe Komisija je dobila dokaze da se te mjere izbjegavaju prekrcavanjem u Maleziji.

| (3) | Zato je Komisija 28. studenoga 2010. Uredbom (EU) br. 966/2010 (3) pokrenula ispitni postupak o mogućem izbjegavanju antidampinških mjera uvedenih Uredbom (EZ) br. 91/2009 („ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera”). |
| --- | --- |

(3)

Zato je Komisija 28. studenoga 2010. Uredbom (EU) br. 966/2010 (3) pokrenula ispitni postupak o mogućem izbjegavanju antidampinških mjera uvedenih Uredbom (EZ) br. 91/2009 („ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera”).

3

| (4) | Provedbenom Uredbom Vijeća (EU) br. 723/2011 („uredba o sprečavanju izbjegavanja mjera”) (4) Vijeće je 26. srpnja 2011. proširilo antidampinšku pristojbu uvedenu Uredbom (EZ) br. 91/2009 na određene željezne ili čelične elemente za pričvršćivanje poslane iz Malezije, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Malezije ili ne. |
| --- | --- |

(4)

Provedbenom Uredbom Vijeća (EU) br. 723/2011 („uredba o sprečavanju izbjegavanja mjera”) (4) Vijeće je 26. srpnja 2011. proširilo antidampinšku pristojbu uvedenu Uredbom (EZ) br. 91/2009 na određene željezne ili čelične elemente za pričvršćivanje poslane iz Malezije, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Malezije ili ne.

4

| (5) | Komisija je 27. veljače 2016. Provedbenom Uredbom (EU) 2016/278 (5) stavila izvan snage konačnu antidampinšku pristojbu uvedenu Uredbom (EZ) br. 91/2009, kako je proširena Provedbenom Uredbom (EU) br. 723/2011. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 27. veljače 2016. Provedbenom Uredbom (EU) 2016/278 (5) stavila izvan snage konačnu antidampinšku pristojbu uvedenu Uredbom (EZ) br. 91/2009, kako je proširena Provedbenom Uredbom (EU) br. 723/2011.

5

| (6) | Presudom u predmetu C-644/17 Eurobolt od 3. srpnja 2019. (6) Sud je proglasio Provedbenu uredbu (EU) br. 723/2011 nevaljanom jer je donesena kršenjem postupka savjetovanja iz članka 15. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (7). |
| --- | --- |

(6)

Presudom u predmetu C-644/17 Eurobolt od 3. srpnja 2019. (6) Sud je proglasio Provedbenu uredbu (EU) br. 723/2011 nevaljanom jer je donesena kršenjem postupka savjetovanja iz članka 15. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (7).

Eurobolt

6

7

2.   PROVEDBA PRESUDE SUDA U PREDMETU C-644/17 EUROBOLT

PROVEDBA PRESUDE SUDA U PREDMETU C-644/17 EUROBOLT

| (7) | Sud je zahtjev iz članka 15. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, da se Savjetodavnom odboru dostave sve relevantne informacije najkasnije 10 radnih dana prije njegova zasjedanja, smatrao bitnim postupovnim zahtjevom za pravilno vođenje postupka pa njegovim kršenjem predmetni akt postaje nevaljan (8). Prema mišljenju Suda, došlo je do povrede te odredbe s obzirom na to da primjedbe društva Eurobolt, nizozemskog uvoznika elemenata za pričvršćivanje iz Malezije, nisu bile priopćene državama članicama najkasnije 10 radnih dana prije zasjedanja Savjetodavnog odbora. |
| --- | --- |

(7)

Sud je zahtjev iz članka 15. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, da se Savjetodavnom odboru dostave sve relevantne informacije najkasnije 10 radnih dana prije njegova zasjedanja, smatrao bitnim postupovnim zahtjevom za pravilno vođenje postupka pa njegovim kršenjem predmetni akt postaje nevaljan (8). Prema mišljenju Suda, došlo je do povrede te odredbe s obzirom na to da primjedbe društva Eurobolt, nizozemskog uvoznika elemenata za pričvršćivanje iz Malezije, nisu bile priopćene državama članicama najkasnije 10 radnih dana prije zasjedanja Savjetodavnog odbora.

8

| (8) | U skladu s člankom 266. UFEU-a institucije Unije dužne su poduzeti potrebne mjere kako bi postupile sukladno presudi Suda. Komisija je zbog toga 27. kolovoza 2019. odlučila ponovno otvoriti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera kako bi ispravila nezakonitost koju je utvrdio Sud (9). |
| --- | --- |

(8)

U skladu s člankom 266. UFEU-a institucije Unije dužne su poduzeti potrebne mjere kako bi postupile sukladno presudi Suda. Komisija je zbog toga 27. kolovoza 2019. odlučila ponovno otvoriti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera kako bi ispravila nezakonitost koju je utvrdio Sud (9).

9

| (9) | Ponovno otvaranje ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera bilo je ograničeno na provedbu presude Suda u predmetu C-644/17 Eurobolt, odnosno osiguravanje da su ispunjeni svi postupovni zahtjevi koji proizlaze iz postupka Savjetodavnog odbora iz članka 15. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 (10). Taj je postupak u međuvremenu zamijenjen postupkom odbora za ispitivanje iz članka 5. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (11). |
| --- | --- |

(9)

Ponovno otvaranje ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera bilo je ograničeno na provedbu presude Suda u predmetu C-644/17 Eurobolt, odnosno osiguravanje da su ispunjeni svi postupovni zahtjevi koji proizlaze iz postupka Savjetodavnog odbora iz članka 15. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 (10). Taj je postupak u međuvremenu zamijenjen postupkom odbora za ispitivanje iz članka 5. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (11).

Eurobolt

10

11

| (10) | U odnosu na to treba napomenuti da se akti Europske unije trebaju donijeti u skladu s postupovnim pravilima koja su na snazi u vrijeme njihova donošenja. Članak 15. stavak 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 u obliku koji je imao u vrijeme temeljnog ispitnog postupka stavljen je izvan snage. Stoga postupak kao što je trenutačno ponovno otvaranje ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera, pokrenut u skladu s člankom 13. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, od dana stavljanja izvan snage članka 15. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, u obliku primjenjivom u vrijeme donošenja Provedbene uredbe (EU) br. 723/2011, može biti dovršen samo u skladu s postupkom odbora koji je sada na snazi za uvođenje mjera za sprečavanje izbjegavanja mjera (12). U skladu s člankom 15. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, kako je izmijenjena i kodificirana Uredbom (EU) 2016/1036, u ovom ponovnom otvaranju treba slijediti postupak iz članka 5. Uredbe (EU) br. 182/2011. |
| --- | --- |

(10)

U odnosu na to treba napomenuti da se akti Europske unije trebaju donijeti u skladu s postupovnim pravilima koja su na snazi u vrijeme njihova donošenja. Članak 15. stavak 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 u obliku koji je imao u vrijeme temeljnog ispitnog postupka stavljen je izvan snage. Stoga postupak kao što je trenutačno ponovno otvaranje ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera, pokrenut u skladu s člankom 13. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, od dana stavljanja izvan snage članka 15. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, u obliku primjenjivom u vrijeme donošenja Provedbene uredbe (EU) br. 723/2011, može biti dovršen samo u skladu s postupkom odbora koji je sada na snazi za uvođenje mjera za sprečavanje izbjegavanja mjera (12). U skladu s člankom 15. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, kako je izmijenjena i kodificirana Uredbom (EU) 2016/1036, u ovom ponovnom otvaranju treba slijediti postupak iz članka 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

12

3.   OCJENA TVRDNJI

OCJENA TVRDNJI

3.1.   Tvrdnje iz ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera

Tvrdnje iz ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera

| (11) | Eurobolt je u svojem podnesku od 13. lipnja 2011. doveo u pitanje zakonitost Komisijina tumačenja članka 13. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 s obzirom na dva aspekta. Prvo, tvrdio je da se proširene mjere ne bi trebale primjenjivati na predmetni proizvod ako je stvarno malezijskog podrijetla. Drugo, Eurobolt je doveo u pitanje Komisijino ovlaštenje da u ispitnom postupku za sprečavanje izbjegavanja mjera pokrenutom po službenoj dužnosti utvrdi štetu na temelju podataka iz početnog ispitnog postupka bez pružanja dokaza o šteti. |
| --- | --- |

(11)

Eurobolt je u svojem podnesku od 13. lipnja 2011. doveo u pitanje zakonitost Komisijina tumačenja članka 13. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 s obzirom na dva aspekta. Prvo, tvrdio je da se proširene mjere ne bi trebale primjenjivati na predmetni proizvod ako je stvarno malezijskog podrijetla. Drugo, Eurobolt je doveo u pitanje Komisijino ovlaštenje da u ispitnom postupku za sprečavanje izbjegavanja mjera pokrenutom po službenoj dužnosti utvrdi štetu na temelju podataka iz početnog ispitnog postupka bez pružanja dokaza o šteti.

| (12) | Komisija je primijetila da se nijedna tvrdnja ne odnosi na provedbu presude. Primjedbe društva Eurobolt stoga su se odnosile na pitanja koja nisu obuhvaćena provedbom. U svakom slučaju, tvrdnje se mogu odbaciti i na temelju opravdanosti. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je primijetila da se nijedna tvrdnja ne odnosi na provedbu presude. Primjedbe društva Eurobolt stoga su se odnosile na pitanja koja nisu obuhvaćena provedbom. U svakom slučaju, tvrdnje se mogu odbaciti i na temelju opravdanosti.

| (13) | U pogledu prve tvrdnje društva Eurobolt i kako je navedeno u uvodnoj izjavi 46. uredbe o sprečavanju izbjegavanja mjera, člankom 13. stavkom 1. osnovne uredbe omogućuje se proširenje mjera na uvoz istovjetnog proizvoda iz „trećih zemalja”. Člankom 13. stavkom 4. osnovne uredbe dopuštaju se iznimke za stvarne proizvođače iz te treće zemlje. Budući da su u ispitnom postupku za sprečavanje izbjegavanja mjera otkrivene prakse izbjegavanja mjera u skladu s nalazima istraga koje su proveli OLAF i malezijska tijela, člankom 1. uredbe o sprečavanju izbjegavanja mjera antidampinške mjere proširene su na uvoz poslan iz Malezije. Međutim, svakom društvu koje je dokazalo da je stvarni malezijski proizvođač odobreno je izuzeće od proširenih mjera. Nadalje, zahtjevi za buduća izuzeća bili su mogući na temelju članka 2. uredbe o sprečavanju izbjegavanja mjera. U skladu s tim, s obzirom na to da je potvrđeno postojanje pretovara proizvodâ kineskog podrijetla preko Malezije (vidjeti uvodne izjave 34. i 45. uredbe o sprečavanju izbjegavanja mjera), a izvoz stvarnih malezijskih proizvođača izuzet je iz proširenja mjera, odbačena je prva tvrdnja društva Eurobolt. |
| --- | --- |

(13)

U pogledu prve tvrdnje društva Eurobolt i kako je navedeno u uvodnoj izjavi 46. uredbe o sprečavanju izbjegavanja mjera, člankom 13. stavkom 1. osnovne uredbe omogućuje se proširenje mjera na uvoz istovjetnog proizvoda iz „trećih zemalja”. Člankom 13. stavkom 4. osnovne uredbe dopuštaju se iznimke za stvarne proizvođače iz te treće zemlje. Budući da su u ispitnom postupku za sprečavanje izbjegavanja mjera otkrivene prakse izbjegavanja mjera u skladu s nalazima istraga koje su proveli OLAF i malezijska tijela, člankom 1. uredbe o sprečavanju izbjegavanja mjera antidampinške mjere proširene su na uvoz poslan iz Malezije. Međutim, svakom društvu koje je dokazalo da je stvarni malezijski proizvođač odobreno je izuzeće od proširenih mjera. Nadalje, zahtjevi za buduća izuzeća bili su mogući na temelju članka 2. uredbe o sprečavanju izbjegavanja mjera. U skladu s tim, s obzirom na to da je potvrđeno postojanje pretovara proizvodâ kineskog podrijetla preko Malezije (vidjeti uvodne izjave 34. i 45. uredbe o sprečavanju izbjegavanja mjera), a izvoz stvarnih malezijskih proizvođača izuzet je iz proširenja mjera, odbačena je prva tvrdnja društva Eurobolt.

| (14) | Što se tiče druge tvrdnje društva Eurobolt, treba istaknuti da se člankom 13. stavkom 1. osnovne uredbe među ostalim zahtijeva „dokaz o šteti ili da su preostali učinci pristojbe narušeni u smislu cijena i/ili količina istovjetnog proizvoda [...]” (naknadno istaknuto). Ta dva zahtjeva nisu kumulativna. U uvodnim izjavama 37. i 38. uredbe o sprečavanju izbjegavanja mjera navodi se da su preostali učinci antidampinške pristojbe uvedene izvornom uredbom narušeni izbjegavanjem mjera u smislu cijena i količina. Stoga su ispunjeni pravni zahtjevi iz članka 13. osnovne uredbe. U skladu s tim, nije bilo potrebe ni pravne obveze da se ponovno ocijene ili ponovno upotrijebe podaci o šteti iz početnog ispitnog postupka u pogledu uvoza iz Kine. Stoga je i ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(14)

Što se tiče druge tvrdnje društva Eurobolt, treba istaknuti da se člankom 13. stavkom 1. osnovne uredbe među ostalim zahtijeva „dokaz o šteti ili da su preostali učinci pristojbe narušeni u smislu cijena i/ili količina istovjetnog proizvoda [...]” (naknadno istaknuto). Ta dva zahtjeva nisu kumulativna. U uvodnim izjavama 37. i 38. uredbe o sprečavanju izbjegavanja mjera navodi se da su preostali učinci antidampinške pristojbe uvedene izvornom uredbom narušeni izbjegavanjem mjera u smislu cijena i količina. Stoga su ispunjeni pravni zahtjevi iz članka 13. osnovne uredbe. U skladu s tim, nije bilo potrebe ni pravne obveze da se ponovno ocijene ili ponovno upotrijebe podaci o šteti iz početnog ispitnog postupka u pogledu uvoza iz Kine. Stoga je i ta tvrdnja odbačena.

ili

| (15) | Komisija je iz navedenog zaključila da je podnesak društva Eurobolt od 13. lipnja 2011. propisno razmotren te su tvrdnje društva Eurobolt obrađene u uredbi o sprečavanju izbjegavanja mjera, osobito u odjeljcima 2.8. i 4. Osim toga, važno je u tom pogledu navesti da Eurobolt nije doveo u pitanje ni dokaz o pretovaru proizvoda kineskog podrijetla preko Malezije ni nalaz prema kojem su društva od kojih je Eurobolt nabavljao predmetni proizvod Komisiji dostavila obmanjujuće podatke i nisu mogla dokazati da su stvarni malezijski proizvođači. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je iz navedenog zaključila da je podnesak društva Eurobolt od 13. lipnja 2011. propisno razmotren te su tvrdnje društva Eurobolt obrađene u uredbi o sprečavanju izbjegavanja mjera, osobito u odjeljcima 2.8. i 4. Osim toga, važno je u tom pogledu navesti da Eurobolt nije doveo u pitanje ni dokaz o pretovaru proizvoda kineskog podrijetla preko Malezije ni nalaz prema kojem su društva od kojih je Eurobolt nabavljao predmetni proizvod Komisiji dostavila obmanjujuće podatke i nisu mogla dokazati da su stvarni malezijski proizvođači.

3.2.   Ocjena tvrdnji iznesenih nakon ponovnog otvaranja

Ocjena tvrdnji iznesenih nakon ponovnog otvaranja

| (16) | U Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2019/1374 o ponovnom otvaranju ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera zainteresirane strane pozvane su da iznesu primjedbe u vezi s ponovnim otvaranjem ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera. Dvije strane dostavile su primjedbe. |
| --- | --- |

(16)

U Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2019/1374 o ponovnom otvaranju ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera zainteresirane strane pozvane su da iznesu primjedbe u vezi s ponovnim otvaranjem ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera. Dvije strane dostavile su primjedbe.

| (17) | Eurobolt je tvrdio da se povreda članka 15. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 koju je utvrdio Sud ne može ispraviti ex post jer je riječ o povredi bitnog postupovnog zahtjeva koja stoga narušava cjelokupnu provedbu početnog ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera. |
| --- | --- |

(17)

Eurobolt je tvrdio da se povreda članka 15. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 koju je utvrdio Sud ne može ispraviti ex post jer je riječ o povredi bitnog postupovnog zahtjeva koja stoga narušava cjelokupnu provedbu početnog ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera.

ex post

| (18) | Ta je tvrdnja neosnovana zbog sljedećih razloga. Povredom članka 15. stavka 2. ne narušava se cijeli postupak jer se nezakonitost koju je utvrdio Sud nije odnosila na materijalne nalaze o izbjegavanju mjera. Povreda se stoga može ispraviti ponovnim otvaranjem ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera u točki u kojoj je došlo do nezakonitosti. To je uključivalo prosljeđivanje izvornih primjedbi društva Eurobolt, zajedno s nacrtom provedbenog akta, odboru u skladu s postupkom koji je sada na snazi za uvođenje mjera za sprečavanje izbjegavanja mjera. Taj je postupak prethodno naveden u uvodnoj izjavi 10. Primjenjivi zakonski rok za dostavu relevantnih informacija odboru jest najkasnije 14 dana prije zasjedanja tog odbora. Time se odboru, koji se sastoji od predstavnika država članica, omogućuje da prouči sve relevantne informacije kako bi države članice mogle oblikovati stajalište o nacrtu provedbenog akta. Kako je Sud nedavno priznao, nastavak upravnog postupka i ponovno uvođenje antidampinških pristojbi na uvoz ostvaren tijekom razdoblja primjene uredbe koja je poništena također se ne može smatrati protivnim pravilu zabrane retroaktivnosti (13). |
| --- | --- |

(18)

Ta je tvrdnja neosnovana zbog sljedećih razloga. Povredom članka 15. stavka 2. ne narušava se cijeli postupak jer se nezakonitost koju je utvrdio Sud nije odnosila na materijalne nalaze o izbjegavanju mjera. Povreda se stoga može ispraviti ponovnim otvaranjem ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera u točki u kojoj je došlo do nezakonitosti. To je uključivalo prosljeđivanje izvornih primjedbi društva Eurobolt, zajedno s nacrtom provedbenog akta, odboru u skladu s postupkom koji je sada na snazi za uvođenje mjera za sprečavanje izbjegavanja mjera. Taj je postupak prethodno naveden u uvodnoj izjavi 10. Primjenjivi zakonski rok za dostavu relevantnih informacija odboru jest najkasnije 14 dana prije zasjedanja tog odbora. Time se odboru, koji se sastoji od predstavnika država članica, omogućuje da prouči sve relevantne informacije kako bi države članice mogle oblikovati stajalište o nacrtu provedbenog akta. Kako je Sud nedavno priznao, nastavak upravnog postupka i ponovno uvođenje antidampinških pristojbi na uvoz ostvaren tijekom razdoblja primjene uredbe koja je poništena također se ne može smatrati protivnim pravilu zabrane retroaktivnosti (13).

13

| (19) | Ako presuda Suda poništava antidampinšku uredbu, institucija koja provodi tu presudu (u ovom slučaju Komisija) može nastaviti postupak na osnovi kojeg je donesena navedena uredba (14). Osim toga, ako utvrđena nepravilnost nije narušila cijeli postupak, ta institucija ima mogućnost, radi donošenja akta kojim će zamijeniti akt koji je proglašen nevaljanim, nastaviti taj postupak u fazi u kojoj je došlo do nepravilnosti (15). |
| --- | --- |

(19)

Ako presuda Suda poništava antidampinšku uredbu, institucija koja provodi tu presudu (u ovom slučaju Komisija) može nastaviti postupak na osnovi kojeg je donesena navedena uredba (14). Osim toga, ako utvrđena nepravilnost nije narušila cijeli postupak, ta institucija ima mogućnost, radi donošenja akta kojim će zamijeniti akt koji je proglašen nevaljanim, nastaviti taj postupak u fazi u kojoj je došlo do nepravilnosti (15).

14

15

| (20) | Eurobolt je tvrdio i da bi bilo neprikladno da Komisija ponovno uvede mjere za sprečavanje izbjegavanja mjera jer su te mjere otada istekle i stavljene izvan snage. |
| --- | --- |

(20)

Eurobolt je tvrdio i da bi bilo neprikladno da Komisija ponovno uvede mjere za sprečavanje izbjegavanja mjera jer su te mjere otada istekle i stavljene izvan snage.

| (21) | U tom pogledu treba istaknuti da je otklanjanjem postupovne nepravilnosti i potvrđivanjem nalaza ispitnog postupka koji nisu osporeni predmetnom presudom Komisija ispunila svoju obvezu uvođenja mjera na uvoz predmetnog proizvoda do kojeg je došlo tijekom razdoblja primjene tih mjera, odnosno od 27. srpnja 2011. do 27. veljače 2016. Stoga je Komisija odbacila tvrdnju društva Eurobolt. |
| --- | --- |

(21)

U tom pogledu treba istaknuti da je otklanjanjem postupovne nepravilnosti i potvrđivanjem nalaza ispitnog postupka koji nisu osporeni predmetnom presudom Komisija ispunila svoju obvezu uvođenja mjera na uvoz predmetnog proizvoda do kojeg je došlo tijekom razdoblja primjene tih mjera, odnosno od 27. srpnja 2011. do 27. veljače 2016. Stoga je Komisija odbacila tvrdnju društva Eurobolt.

| (22) | Druga strana, Europsko udruženje distributera elemenata za pričvršćivanje (European Fastener Distributor Association, EFDA), tvrdila je da „valjane i pažljivo razmotrene primjedbe europskih distributera elemenata za pričvršćivanje i udruženja koja ih zastupaju dosljedno nisu uzimana u obzir”. Tvrdila je i da, u slučaju kada uvoznik može dokazati da je postupao s dužnom pažnjom i poduzeo sve razumne i prikladne mjere kako bi osigurao da je uvezeni proizvod doista proizveden u Maleziji, on ne bi smio biti odgovoran za plaćanje antidampinške pristojbe te bi trebalo izvršiti povrat svih takvih plaćenih pristojbi. |
| --- | --- |

(22)

Druga strana, Europsko udruženje distributera elemenata za pričvršćivanje (European Fastener Distributor Association, EFDA), tvrdila je da „valjane i pažljivo razmotrene primjedbe europskih distributera elemenata za pričvršćivanje i udruženja koja ih zastupaju dosljedno nisu uzimana u obzir”. Tvrdila je i da, u slučaju kada uvoznik može dokazati da je postupao s dužnom pažnjom i poduzeo sve razumne i prikladne mjere kako bi osigurao da je uvezeni proizvod doista proizveden u Maleziji, on ne bi smio biti odgovoran za plaćanje antidampinške pristojbe te bi trebalo izvršiti povrat svih takvih plaćenih pristojbi.

European Fastener Distributor Association

| (23) | Komisija je odbacila prvu tvrdnju EFDA-e jer to udruženje nije iznijelo navode ni o kakvom konkretnom kršenju propisanog postupka u ponovnom otvaranju ispitnog postupka i nije dostavilo nikakve dokaze u tom pogledu. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je odbacila prvu tvrdnju EFDA-e jer to udruženje nije iznijelo navode ni o kakvom konkretnom kršenju propisanog postupka u ponovnom otvaranju ispitnog postupka i nije dostavilo nikakve dokaze u tom pogledu.

| (24) | Kad je riječ o drugoj tvrdnji EFDA-e, člankom 13. stavkom 4. osnovne uredbe propisuje se da se, ako se praksa, postupak ili djelatnost za izbjegavanje mjera odvijaju izvan Unije, mogu odobriti izuzeća proizvođačima dotičnog proizvoda za koje se utvrdi da ne sudjeluju u izbjegavanju mjera. Prema tome nisu moguća izuzeća na temelju dužne pažnje uvoznika kada se izbjegavanje mjera odvija izvan EU-a (kao što je ovdje slučaj). Umjesto toga, izvoznik mora dokazati da je stvarni malezijski proizvođač i zatražiti izuzeće. Kako je navedeno u odjeljku 4. uredbe o sprečavanju izbjegavanja mjera, određeni broj malezijskih izvoznika zatražio je izuzeće i njihov je zahtjev razmotren, pri čemu je Komisija odobrila takva izuzeća za ukupno devet društava. Stoga je Komisija odbacila drugu tvrdnju EFDA-e. |
| --- | --- |

(24)

Kad je riječ o drugoj tvrdnji EFDA-e, člankom 13. stavkom 4. osnovne uredbe propisuje se da se, ako se praksa, postupak ili djelatnost za izbjegavanje mjera odvijaju izvan Unije, mogu odobriti izuzeća proizvođačima dotičnog proizvoda za koje se utvrdi da ne sudjeluju u izbjegavanju mjera. Prema tome nisu moguća izuzeća na temelju dužne pažnje uvoznika kada se izbjegavanje mjera odvija izvan EU-a (kao što je ovdje slučaj). Umjesto toga, izvoznik mora dokazati da je stvarni malezijski proizvođač i zatražiti izuzeće. Kako je navedeno u odjeljku 4. uredbe o sprečavanju izbjegavanja mjera, određeni broj malezijskih izvoznika zatražio je izuzeće i njihov je zahtjev razmotren, pri čemu je Komisija odobrila takva izuzeća za ukupno devet društava. Stoga je Komisija odbacila drugu tvrdnju EFDA-e.

| (25) | Uzimajući u obzir dostavljene primjedbe i njihovu analizu, Komisija je zaključila da bi početne mjere trebalo ponovno uvesti na uvoz predmetnog proizvoda poslanog iz Malezije, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Malezije ili ne. |
| --- | --- |

(25)

Uzimajući u obzir dostavljene primjedbe i njihovu analizu, Komisija je zaključila da bi početne mjere trebalo ponovno uvesti na uvoz predmetnog proizvoda poslanog iz Malezije, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Malezije ili ne.

4.   OBJAVA

OBJAVA

| (26) | Sve strane koje su se javile pri ponovnom otvaranju ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera bile su obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo ponovno uvesti antidampinšku pristojbu. Odobreno im je razdoblje za podnošenje primjedbi nakon objave. Eurobolt i EFDA dostavili su primjedbe. |
| --- | --- |

(26)

Sve strane koje su se javile pri ponovnom otvaranju ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera bile su obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo ponovno uvesti antidampinšku pristojbu. Odobreno im je razdoblje za podnošenje primjedbi nakon objave. Eurobolt i EFDA dostavili su primjedbe.

| (27) | Kao prvo, Eurobolt je tvrdio da povrede bitnih postupovnih zahtjeva narušavaju cijeli postupak i stoga se ne mogu ispraviti ex post. Kao drugo, Eurobolt je tvrdio da se ponovnim uvođenjem mjera čija je pravna osnova akt koji WTO smatra nezakonitim krši vladavina prava i načelo dobre uprave. Kao treće, Eurobolt je tvrdio da prijedlog Komisije o ponovnom uvođenju mjera dovodi do nepostojanja učinkovite sudske zaštite jer to znači da Komisija može jednostavno ispraviti sva kršenja ex post, i da taj ishod narušava ravnotežu moći u postupcima trgovinske zaštite. Kao četvrto, Eurobolt je tvrdio da prijedlog Komisije zanemaruje odluku nizozemskog visokog suda (Hoge Raad) u predmetu Eurobolt protiv Staatssecretaris van Financiën (16) i pozvao je Komisiju da se suzdrži od uplitanja u isključivu nadležnost carinskih tijela radi odlučivanja o povratu pristojbi za sprečavanje izbjegavanja mjera koje je Eurobolt platio. |
| --- | --- |

(27)

Kao prvo, Eurobolt je tvrdio da povrede bitnih postupovnih zahtjeva narušavaju cijeli postupak i stoga se ne mogu ispraviti ex post. Kao drugo, Eurobolt je tvrdio da se ponovnim uvođenjem mjera čija je pravna osnova akt koji WTO smatra nezakonitim krši vladavina prava i načelo dobre uprave. Kao treće, Eurobolt je tvrdio da prijedlog Komisije o ponovnom uvođenju mjera dovodi do nepostojanja učinkovite sudske zaštite jer to znači da Komisija može jednostavno ispraviti sva kršenja ex post, i da taj ishod narušava ravnotežu moći u postupcima trgovinske zaštite. Kao četvrto, Eurobolt je tvrdio da prijedlog Komisije zanemaruje odluku nizozemskog visokog suda (Hoge Raad) u predmetu Eurobolt protiv Staatssecretaris van Financiën (16) i pozvao je Komisiju da se suzdrži od uplitanja u isključivu nadležnost carinskih tijela radi odlučivanja o povratu pristojbi za sprečavanje izbjegavanja mjera koje je Eurobolt platio.

ex post

ex post

Eurobolt

Staatssecretaris van Financiën

16

| (28) | Kad je riječ o prvom argumentu društva Eurobolt, koji je već iznesen prilikom ponovnog otvaranja ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera, Komisija upućuje na prethodno navedene uvodne izjave 18. i 19. Budući da nisu dostavljeni nikakvi novi argumenti, ta je tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(28)

Kad je riječ o prvom argumentu društva Eurobolt, koji je već iznesen prilikom ponovnog otvaranja ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera, Komisija upućuje na prethodno navedene uvodne izjave 18. i 19. Budući da nisu dostavljeni nikakvi novi argumenti, ta je tvrdnja odbačena.

| (29) | Kad je riječ o drugom argumentu društva Eurobolt, Komisija je odlučila uskladiti mjere s nalazima odbora i žalbenog tijela WTO-a, zbog čega je donesena Uredba od 26. veljače 2016. (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 5.). Odlučila je to učiniti bez učinka ex tunc. Komisija je nakon toga imala obvezu poduzeti potrebne korake kako bi postupila u skladu s presudom Suda, tj. ispravila nezakonitost koju je utvrdio Sud. Budući da se postupovna pogreška mogla ispraviti i da su potvrđeni nalazi o izbjegavanju mjera, Komisija je bila ovlaštena ponovno uvesti pristojbe za sprečavanje izbjegavanja mjera za razdoblje primjene mjera, koje se temelje na neosporenim nalazima ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera. Nijedna od prethodno navedenih mjera ne znači kršenje načela dobre uprave. U svakom slučaju Eurobolt je spomenuo načelo dobre uprave, ali nije naveo koje je pravo u tom pogledu navodno povrijeđeno (17). Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(29)

Kad je riječ o drugom argumentu društva Eurobolt, Komisija je odlučila uskladiti mjere s nalazima odbora i žalbenog tijela WTO-a, zbog čega je donesena Uredba od 26. veljače 2016. (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 5.). Odlučila je to učiniti bez učinka ex tunc. Komisija je nakon toga imala obvezu poduzeti potrebne korake kako bi postupila u skladu s presudom Suda, tj. ispravila nezakonitost koju je utvrdio Sud. Budući da se postupovna pogreška mogla ispraviti i da su potvrđeni nalazi o izbjegavanju mjera, Komisija je bila ovlaštena ponovno uvesti pristojbe za sprečavanje izbjegavanja mjera za razdoblje primjene mjera, koje se temelje na neosporenim nalazima ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera. Nijedna od prethodno navedenih mjera ne znači kršenje načela dobre uprave. U svakom slučaju Eurobolt je spomenuo načelo dobre uprave, ali nije naveo koje je pravo u tom pogledu navodno povrijeđeno (17). Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju.

ex tunc

17

| (30) | Kad je riječ o trećem argumentu društva Eurobolt, iz ustaljene sudske prakse proizlazi da bi područje primjene i razloge za proglašenje nevaljanosti presudom Suda trebalo utvrditi u svakom konkretnom slučaju (C-283/14 i C-284/14, CM Eurologistik i GLS, presuda od 28. siječnja 2016., EU:C:2016:57, t. 49. i navedena sudska praksa) te bi mogli biti takvi da za njih ne bi bio potreban potpun i hitan povrat odgovarajućih pristojbi (predmet C-256/16, Deichmann SE protiv Hauptzollamt Duisburg, presuda Suda od 15. ožujka 2018., točka 70.). U ovom slučaju nije došlo do postupovne nepravilnosti zbog povrede. Kako je prethodno navedeno u uvodnim izjavama od 7. do 10., u ovom predmetu povreda postupovnog zahtjeva mogla se ispraviti i mjera se mogla ponovno uvesti u skladu s primjenjivim postupovnim pravilima. Te obveze ne dovode u pitanje načelo djelotvorne sudske zaštite. Komisija je stoga odbacila i tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(30)

Kad je riječ o trećem argumentu društva Eurobolt, iz ustaljene sudske prakse proizlazi da bi područje primjene i razloge za proglašenje nevaljanosti presudom Suda trebalo utvrditi u svakom konkretnom slučaju (C-283/14 i C-284/14, CM Eurologistik i GLS, presuda od 28. siječnja 2016., EU:C:2016:57, t. 49. i navedena sudska praksa) te bi mogli biti takvi da za njih ne bi bio potreban potpun i hitan povrat odgovarajućih pristojbi (predmet C-256/16, Deichmann SE protiv Hauptzollamt Duisburg, presuda Suda od 15. ožujka 2018., točka 70.). U ovom slučaju nije došlo do postupovne nepravilnosti zbog povrede. Kako je prethodno navedeno u uvodnim izjavama od 7. do 10., u ovom predmetu povreda postupovnog zahtjeva mogla se ispraviti i mjera se mogla ponovno uvesti u skladu s primjenjivim postupovnim pravilima. Te obveze ne dovode u pitanje načelo djelotvorne sudske zaštite. Komisija je stoga odbacila i tu tvrdnju.

CM Eurologistik i GLS

Deichmann SE

Hauptzollamt Duisburg

| (31) | Kad je riječ o četvrtom argumentu društva Eurobolt, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 8., Komisija je morala poduzeti potrebne korake kako bi postupila sukladno presudi Suda Europske unije. Odluka nizozemskog visokog suda, koja se usto odnosila na pitanje treba li platiti kamate u slučaju povrata antidampinških pristojbi, ne bi mogla osloboditi Komisiju obveze koja proizlazi iz presude Suda. U svakom slučaju, Komisijinim postupanjem ne prisvajaju se ovlasti carinskih tijela država članica, kako je Sud priznao u predmetima C&J Clark International (18) i Deichmann (19). Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(31)

Kad je riječ o četvrtom argumentu društva Eurobolt, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 8., Komisija je morala poduzeti potrebne korake kako bi postupila sukladno presudi Suda Europske unije. Odluka nizozemskog visokog suda, koja se usto odnosila na pitanje treba li platiti kamate u slučaju povrata antidampinških pristojbi, ne bi mogla osloboditi Komisiju obveze koja proizlazi iz presude Suda. U svakom slučaju, Komisijinim postupanjem ne prisvajaju se ovlasti carinskih tijela država članica, kako je Sud priznao u predmetima C&J Clark International (18) i Deichmann (19). Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju.

C&J Clark International

18

Deichmann

19

| (32) | EFDA je izrazila žaljenje zbog odbacivanja njezina prijašnjeg zahtjeva za izuzeće uvoznika od plaćanja antidampinških pristojbi u slučajevima u kojima su uvoznici mogli dokazati dužnu pažnju osiguravanjem da je uvezeni proizvod doista proizveden u Maleziji. EFDA je od Komisije zatražila da ponovno razmotri pitanja o kojima je izrazila zabrinutost. |
| --- | --- |

(32)

EFDA je izrazila žaljenje zbog odbacivanja njezina prijašnjeg zahtjeva za izuzeće uvoznika od plaćanja antidampinških pristojbi u slučajevima u kojima su uvoznici mogli dokazati dužnu pažnju osiguravanjem da je uvezeni proizvod doista proizveden u Maleziji. EFDA je od Komisije zatražila da ponovno razmotri pitanja o kojima je izrazila zabrinutost.

| (33) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 24., nisu uključena izuzeća na temelju dužne pažnje uvoznika kada se izbjegavanje mjera odvija izvan EU-a (kao što je ovdje slučaj). Stoga je Komisija potvrdila svoje prethodno odbacivanje zahtjeva EFDA-e. |
| --- | --- |

(33)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 24., nisu uključena izuzeća na temelju dužne pažnje uvoznika kada se izbjegavanje mjera odvija izvan EU-a (kao što je ovdje slučaj). Stoga je Komisija potvrdila svoje prethodno odbacivanje zahtjeva EFDA-e.

| (34) | S obzirom na prethodno navedeno, primjedbe iznesene nakon objave nisu uzrokovale promjenu zaključka Komisije, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 25. |
| --- | --- |

(34)

S obzirom na prethodno navedeno, primjedbe iznesene nakon objave nisu uzrokovale promjenu zaključka Komisije, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 25.

| (35) | Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (20), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, trebala bi se primijeniti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca. |
| --- | --- |

(35)

Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (20), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, trebala bi se primijeniti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca.

20

Službenog lista Europske unije

| (36) | Ova je Uredba u skladu s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(36)

Ova je Uredba u skladu s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Konačna antidampinška pristojba koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva” uvedena člankom 1. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 91/2009 na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje, osim od nehrđajućeg čelika, tj. vijaka za drvo (isključujući vijke za pragove), samoureznih vijaka, ostalih vijaka i svornjaka s glavom (neovisno jesu li s pripadajućim maticama ili podloškama, ali isključujući vijke izrađene tokarenjem šipki, profila ili žice, punog poprečnog presjeka, debljine tijela ne veće od 6 mm te isključujući vijke i svornjake za pričvršćivanje dijelova željezničkih kolosijeka), i podložaka, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, proširuje se na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje, osim od nehrđajućeg čelika, tj. vijaka za drvo (isključujući vijke za pragove), samoureznih vijaka, ostalih vijaka i svornjaka s glavom (neovisno jesu li s pripadajućim maticama ili podloškama, ali isključujući vijke izrađene tokarenjem šipki, profila ili žice, punog poprečnog presjeka, debljine tijela ne veće od 6 mm te isključujući vijke i svornjake za pričvršćivanje dijelova željezničkih kolosijeka), i podložaka, poslanih iz Malezije, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Malezije ili ne, i razvrstanih, tijekom razdoblja primjene Provedbene uredbe (EU) br. 723/2011, u oznake KN ex 7318 12 90, ex 7318 14 91, ex 7318 14 99, ex 7318 15 59, ex 7318 15 69, ex 7318 15 81, ex 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 i ex 7318 22 00. Oznake TARIC navedene su u Prilogu I. ovoj Uredbi.

2.   Stavak 1. ovog članka ne primjenjuje se u slučaju proizvođača izvoznika navedenih u Prilogu II.

3.   Pristojba proširena stavkom 1. ovog članka naplaćuje se na uvoz poslan iz Malezije, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Malezije ili ne, evidentiran u skladu s člankom 2. Uredbe (EU) br. 966/2010 i člankom 13. stavkom 3. te člankom 14. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, izuzev onog koji su proizvela društva navedena u stavku 2.

Članak 2.

1.   Pristojbe naplaćene na temelju Provedbene uredbe (EU) br. 723/2011 ne vraćaju se.

2.   Sve povrate izvršene nakon presude Suda u predmetu C-644/17 Eurobolt (EU:C:2019:555) vraćaju nadležna tijela koja su ih izvršila.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 30. travnja 2020.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 91/2009 od 26. siječnja 2009. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 29, 31.1.2009., str. 1.).

2

(3)  Uredba Komisije (EU) br. 966/2010 od 27. listopada 2010. o pokretanju ispitnog postupka o mogućem izbjegavanju antidampinških mjera uvedenih Uredbom Vijeća (EZ) br. 91/2009 na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine, uvozom željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje poslanih iz Malezije, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Malezije ili ne, te o uvjetovanju takvog uvoza evidentiranjem (SL L 282, 28.10.2010., str. 29.).

3

(4)  Provedbena Uredba Vijeća (EU) br. 723/2011 od 18. srpnja 2011. o proširenju konačne antidampinške pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 91/2009 o uvozu određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje poslanih iz Malezije, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Malezije ili ne (SL L 194, 26.7.2011., str. 6.).

4

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/278 оd 26. veljače 2016. o stavljanju izvan snage konačne antidampinške pristojbe uvedene na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine, proširene na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje poslanih iz Malezije, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Malezije ili ne (SL L 52, 27.2.2016., str. 24.).

5

(6)  Predmet C-644/17 Eurobolt, ECLI:EU:C:2019:555.

6

Eurobolt

(7)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (SL L 343, 22.12.2009., str. 51.). Stavljena izvan snage i zamijenjena Uredbom (EU) 2016/1036.

7

(8)  Predmet C-644/17 Eurobolt ECLI:EU:C:2019:555, točka 51.

8

Eurobolt

(9)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1374 od 26. kolovoza 2019. o ponovnom otvaranju ispitnog postupka nakon presude od 3. srpnja 2019. u predmetu C-644/17 Eurobolt, u pogledu Provedbene Uredbe Vijeća (EU) br. 723/2011 od 18. srpnja 2011. o proširenju konačne antidampinške pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 91/2009 o uvozu određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje poslanih iz Malezije, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Malezije ili ne, SL L 223, 27.8.2019., str. 1.

9

(10)  Nalazi koji nisu osporeni predmetnom presudom ostaju potpuno valjani (vidjeti, mutatis mutandis, predmet T-650/17 Jinan Meide Casting Co. Ltd, ECLI:EU:T:2019:644, točke 333.–342.).

10

mutatis mutandis

Jinan Meide Casting Co. Ltd

(11)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.). Vidjeti, u vezi s time, Uredbu (EU) br. 37/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2014. o izmjeni određenih uredbi koje se odnose na zajedničku trgovinsku politiku s obzirom na postupke za donošenje određenih mjera (SL L 18, 21.1.2014., str. 1.).

11

Vidjeti

(12)  Presuda Suda od 15. ožujka 2018., predmet C-256/16 Deichmann, ECLI:EU:C:2018:187, točke od 44. do 55.

12

Deichmann

(13)  Presuda Suda od 15. ožujka 2018., predmet C-256/16 Deichmann SE protiv Hauptzollamt Duisburg, ECLI:EU:C:2018:187, točka 79.; i presuda Suda od 19. lipnja 2019., predmet C-612/16 C & J Clark International Ltd protiv Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, EU:C:2019:508, točka 58.

13

Deichmann SE

Hauptzollamt Duisburg

C & J Clark International Ltd

Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

(14)  Presuda Suda od 15. ožujka 2018., predmet C-256/16 Deichmann, ECLI:EU:C:2018:187, točka 73.; vidjeti i presudu Suda od 19. lipnja 2019., predmet C-612/16 P&J Clark International, ECLI:EU:C:2019:508, točka 43.

14

(15)  Ibid, točka 74.; vidjeti i presudu Suda od 19. lipnja 2019., predmet C-612/16 P&J Clark International, EU:C:2019:508, točka 43.

15

(16)  Hoge Raad, Eurobolt protiv Staatssecretaris van Financiën, 29. studenoga 2019., 15/04667 bis, NL:HR:2019:1875.

16

Eurobolt

Staatssecretaris van Financiën

(17)  Vidjeti presude od 2. listopada 2003., Area Cova protiv Vijeća i Komisije, predmet T-196/99, EU:T:2001:281 točka 43.; od 4. listopada 2006., Tillack protiv Komisije, predmet T-193/04, EU:T:2006:292, točka 127.; i od 13. studenoga 2008., SPM protiv Vijeća i Komisije, predmet T-128/05, EU:T:2008:494, točka 127.

17

(18)  Presuda od 19. lipnja 2019., predmet C-612/16 C&J Clark International, EU:C:2019:508, točke 84.–85.

18

C&J Clark International

(19)  Presuda od 15. ožujka 2018., predmet C-256/16 Deichmann, EU:C:2018:187, točka 84.

19

Deichmann

(20)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

20

---

PRILOG I.

Oznake TARIC za određene željezne ili čelične elemente za pričvršćivanje kako su definirani u članku 1.

(a)   Vrijede od 27. srpnja 2011. do 27. veljače 2016.

Oznake KN ex 7318 12 90, ex 7318 14 91, ex 7318 14 99, ex 7318 15 59, ex 7318 15 69, ex 7318 15 81, ex 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 i ex 7318 22 00 (oznake TARIC 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 i 7318220095)

(b)   Vrijede od 27. srpnja 2011. do 30. lipnja 2012.

7318149991

(c)   Vrijede od 1. srpnja 2012. do 27. veljače 2016.

7318149920, 7318149992

---

PRILOG II.

Popis proizvođača izvoznika

| Naziv proizvođača izvoznika | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- |
| Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd | B123 |
| Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd | B124 |
| Jinfast Industries Sdn. Bhd | B125 |
| Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd | B126 |
| Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd | B127 |
| Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd | B128 |
| TI Metal Forgings Sdn. Bhd | B129 |
| United Bolt and Nut Sdn. Bhd | B130 |
| Andfast Malaysia Sdn. Bhd. | B265 |

Naziv proizvođača izvoznika

Dodatna oznaka TARIC

Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd

B123

Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd

B124

Jinfast Industries Sdn. Bhd

B125

Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd

B126

Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd

B127

Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd

B128

TI Metal Forgings Sdn. Bhd

B129

United Bolt and Nut Sdn. Bhd

B130

Andfast Malaysia Sdn. Bhd.

B265

---

DIREKTIVE

| 5.5.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 141/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 141/9

---

DIREKTIVA KOMISIJE (EU) 2020/612

оd 4. svibnja 2020.

o izmjeni Direktive 2006/126/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o vozačkim dozvolama

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2006/126/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o vozačkim dozvolama (1), a posebno njezin članak 8.,

budući da:

| (1) | Primjenu postojećih posebnih odredbi koje se odnose na mogućnost država članica da odluče da se na vozačke dozvole imatelja vozačkih dozvola za vozila kategorije C, CE, D i DE ne bilježe ograničenja za vozila s automatskim mjenjačem trebalo bi proširiti na imatelje vozačke dozvole za vozila kategorije BE, C1, C1E, D1 i D1E ako kandidat već ima vozačku dozvolu stečenu na vozilu s ručnim mjenjačem za barem jednu od sljedećih kategorija: B, BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 ili D1E. |
| --- | --- |

(1)

Primjenu postojećih posebnih odredbi koje se odnose na mogućnost država članica da odluče da se na vozačke dozvole imatelja vozačkih dozvola za vozila kategorije C, CE, D i DE ne bilježe ograničenja za vozila s automatskim mjenjačem trebalo bi proširiti na imatelje vozačke dozvole za vozila kategorije BE, C1, C1E, D1 i D1E ako kandidat već ima vozačku dozvolu stečenu na vozilu s ručnim mjenjačem za barem jednu od sljedećih kategorija: B, BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 ili D1E.

| (2) | To bi proširenje trebalo provesti s obzirom na tehnički napredak, posebno kako bi se u obzir uzeli razvoj modernijih, sigurnijih i manje onečišćujućih vozila opremljenih širokim rasponom poluautomatskih, automatskih ili hibridnih prijenosnih sustava i njihova sve šira upotreba u prijevozničkoj industriji. Nadalje, pojednostavnjenjem postojećih ograničenja upravljanja vozilima s automatskim mjenjačem smanjilo bi se administrativno i financijsko opterećenje dionika, uključujući mala i srednja poduzeća te mikropoduzeća koja posluju u području cestovnog prometa. |
| --- | --- |

(2)

To bi proširenje trebalo provesti s obzirom na tehnički napredak, posebno kako bi se u obzir uzeli razvoj modernijih, sigurnijih i manje onečišćujućih vozila opremljenih širokim rasponom poluautomatskih, automatskih ili hibridnih prijenosnih sustava i njihova sve šira upotreba u prijevozničkoj industriji. Nadalje, pojednostavnjenjem postojećih ograničenja upravljanja vozilima s automatskim mjenjačem smanjilo bi se administrativno i financijsko opterećenje dionika, uključujući mala i srednja poduzeća te mikropoduzeća koja posluju u području cestovnog prometa.

| (3) | Zahtjevi za motocikle kategorije A2 koji se upotrebljavaju kao ispitna vozila na ispitima vještina i ponašanja moraju se prilagoditi tehničkom napretku, posebno u pogledu motora s unutarnjim izgaranjem i razvoja podvozja te raširenije upotrebe električnih motocikala. Prilagodbom tehničkih specifikacija ispitnih vozila za kategoriju A2 trebalo bi se osigurati i da se kandidati ispituju na vozilima koja su reprezentativna za kategoriju za koju bi vozačka dozvola bila izdana. |
| --- | --- |

(3)

Zahtjevi za motocikle kategorije A2 koji se upotrebljavaju kao ispitna vozila na ispitima vještina i ponašanja moraju se prilagoditi tehničkom napretku, posebno u pogledu motora s unutarnjim izgaranjem i razvoja podvozja te raširenije upotrebe električnih motocikala. Prilagodbom tehničkih specifikacija ispitnih vozila za kategoriju A2 trebalo bi se osigurati i da se kandidati ispituju na vozilima koja su reprezentativna za kategoriju za koju bi vozačka dozvola bila izdana.

| (4) | Direktivu 2006/126/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(4)

Direktivu 2006/126/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (5) | U skladu sa Zajedničkom političkom izjavom država članica i Komisije od 28. rujna 2011. o dokumentima s objašnjenjima (2), države članice obvezale su se da će u opravdanim slučajevima uz obavijest o svojim mjerama za prenošenje priložiti jedan ili više dokumenata u kojima se objašnjava veza između sastavnih dijelova direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata za prenošenje. |
| --- | --- |

(5)

U skladu sa Zajedničkom političkom izjavom država članica i Komisije od 28. rujna 2011. o dokumentima s objašnjenjima (2), države članice obvezale su se da će u opravdanim slučajevima uz obavijest o svojim mjerama za prenošenje priložiti jedan ili više dokumenata u kojima se objašnjava veza između sastavnih dijelova direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata za prenošenje.

| (6) | Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Odbora o vozačkim dozvolama, |
| --- | --- |

(6)

Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Odbora o vozačkim dozvolama,

DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:

Članak 1.

Prilog II. Direktivi 2006/126/EZ mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Direktivi.

Članak 2.

1.   Države članice najkasnije do 1. studenoga 2020. donose i objavljuju zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s ovom Direktivom. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.

Te se odredbe primjenjuju od 1. studenoga 2020.

Kada države članice donose te odredbe, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Države članice određuju načine tog upućivanja.

2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

Članak 3.

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 4.

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. svibnja 2020.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 403, 30.12.2006., str. 18.

1

(2)  
  SL C 369, 17.12.2011., str. 14.

2

---

PRILOG

Prilog II. Direktivi 2006/126/EZ mijenja se kako slijedi:

| (a) | točka 5.1.3. zamjenjuje se sljedećim:

  „5.1.3. Posebne odredbe za vozila kategorije BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 i D1E
  Države članice mogu odlučiti da se na vozačku dozvolu za vozila kategorije BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 ili D1E iz točke 5.1.2. ne bilježe nikakva ograničenja za vozila s automatskim mjenjačem ako kandidat već ima vozačku dozvolu stečenu na vozilu s ručnim mjenjačem u najmanje jednoj od sljedećih kategorija: B, BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 ili D1E te je izvršio radnje opisane u točki 8.4. tijekom ispita vještina i ponašanja.” |
| --- | --- |

(a)

točka 5.1.3. zamjenjuje se sljedećim:

„5.1.3. Posebne odredbe za vozila kategorije BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 i D1E

Države članice mogu odlučiti da se na vozačku dozvolu za vozila kategorije BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 ili D1E iz točke 5.1.2. ne bilježe nikakva ograničenja za vozila s automatskim mjenjačem ako kandidat već ima vozačku dozvolu stečenu na vozilu s ručnim mjenjačem u najmanje jednoj od sljedećih kategorija: B, BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 ili D1E te je izvršio radnje opisane u točki 8.4. tijekom ispita vještina i ponašanja.”

| (b) | u točki 5.2. pod drugim podnaslovom „Kategorija A2” drugi pododlomak zamjenjuje se sljedećim:

  „Ako motocikl pokreće motor s unutarnjim izgaranjem, radni obujam motora mora biti najmanje 250 cm3.” |
| --- | --- |

(b)

u točki 5.2. pod drugim podnaslovom „Kategorija A2” drugi pododlomak zamjenjuje se sljedećim:

„Ako motocikl pokreće motor s unutarnjim izgaranjem, radni obujam motora mora biti najmanje 250 cm3.”

---

ODLUKE

| 5.5.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 141/12 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 141/12

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2020/613

оd 7. veljače 2020.

o mjeri SA.17653 – C36/2007 (ex NN 25/2007) koju je Njemačka provela u korist društva Deutsche Post AG

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2020) 593)

(Vjerodostojan je samo tekst na njemačkom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon što je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama (1) i uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1.   Relevantni sažetak postupaka za dodjelu državnih potpora

Relevantni sažetak postupaka za dodjelu državnih potpora

1.1.1.   Odluka o pokretanju postupka

Odluka o pokretanju postupka

| (1) | United Parcel Service („UPS”) podnio je 1994. pritužbu u pogledu dodjele nezakonite državne potpore društvu Deutsche Bundespost POSTDIENST („POSTDIENST”). |
| --- | --- |

(1)

United Parcel Service („UPS”) podnio je 1994. pritužbu u pogledu dodjele nezakonite državne potpore društvu Deutsche Bundespost POSTDIENST („POSTDIENST”).

| (2) | Komisija je 23. listopada 1999. pokrenula službeni istražni postupak („odluka o pokretanju postupka”) u pogledu različitih državnih mjera: naknada dodijeljenih za obvezu pružanja univerzalne usluge, državnog jamstva i subvencija za mirovine za razdoblje od 1995. do 1999. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 23. listopada 1999. pokrenula službeni istražni postupak („odluka o pokretanju postupka”) u pogledu različitih državnih mjera: naknada dodijeljenih za obvezu pružanja univerzalne usluge, državnog jamstva i subvencija za mirovine za razdoblje od 1995. do 1999.

| (3) | Odluka o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (2). Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. |
| --- | --- |

(3)

Odluka o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (2). Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe.

Službenom listu Europske unije

2

| (4) | Njemačka je 16. rujna 1999. dostavila primjedbe. |
| --- | --- |

(4)

Njemačka je 16. rujna 1999. dostavila primjedbe.

| (5) | Komisija je nakon objave primila primjedbe 14 zainteresiranih strana, koje su dopisom od 15. prosinca 1999. uredno dostavljene njemačkoj vladi, čime joj je omogućeno da se o njima očituje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je nakon objave primila primjedbe 14 zainteresiranih strana, koje su dopisom od 15. prosinca 1999. uredno dostavljene njemačkoj vladi, čime joj je omogućeno da se o njima očituje.

| (6) | Njemačka tijela odgovorila su dopisom od 1. veljače 2000., koji je evidentiran kao primljen 2. veljače 2000. |
| --- | --- |

(6)

Njemačka tijela odgovorila su dopisom od 1. veljače 2000., koji je evidentiran kao primljen 2. veljače 2000.

1.1.2.   Odluka iz 2002.

Odluka iz 2002.

| (7) | Komisija je 19. lipnja 2002. donijela Odluku 2002/753/EZ (3) („odluka iz 2002.”) u kojoj je utvrdila da su POSTDIENST i njegov sljednik Deutsche Post AG („DPAG”, POSTDIENST i DPAG zajednički će se navoditi kao „Deutsche Post”) naplaćivali dostavu paketa od vrata do vrata po cijeni nižoj od dodatnih troškova te da ta agresivna cjenovna politika nije u skladu s obvezom pružanja univerzalne usluge društva Deutsche Post. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 19. lipnja 2002. donijela Odluku 2002/753/EZ (3) („odluka iz 2002.”) u kojoj je utvrdila da su POSTDIENST i njegov sljednik Deutsche Post AG („DPAG”, POSTDIENST i DPAG zajednički će se navoditi kao „Deutsche Post”) naplaćivali dostavu paketa od vrata do vrata po cijeni nižoj od dodatnih troškova te da ta agresivna cjenovna politika nije u skladu s obvezom pružanja univerzalne usluge društva Deutsche Post.

3

| (8) | Komisija je smatrala da su nastali gubitci, koji su iznosili 572 milijuna EUR, u suprotnosti s člancima 106. i 107. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i da su u konačnici financirani državnim sredstvima koja su Deutsche Postu bila dodijeljena u različitim oblicima (npr. državnim kompenzacijama iz sestrinskog društva Deutsche Bundespost TELEKOM („TELEKOM”), državnim jamstvima za zajmove i državnim subvencijama za financiranje mirovina državnih službenika). |
| --- | --- |

(8)

Komisija je smatrala da su nastali gubitci, koji su iznosili 572 milijuna EUR, u suprotnosti s člancima 106. i 107. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i da su u konačnici financirani državnim sredstvima koja su Deutsche Postu bila dodijeljena u različitim oblicima (npr. državnim kompenzacijama iz sestrinskog društva Deutsche Bundespost TELEKOM („TELEKOM”), državnim jamstvima za zajmove i državnim subvencijama za financiranje mirovina državnih službenika).

| (9) | Njemačka je nakon odluke iz 2002. od društva DPAG povratila 572 milijuna EUR nespojive državne potpore. Deutsche Post osporio je odluku pred sudovima Unije. |
| --- | --- |

(9)

Njemačka je nakon odluke iz 2002. od društva DPAG povratila 572 milijuna EUR nespojive državne potpore. Deutsche Post osporio je odluku pred sudovima Unije.

1.1.3.   Daljnje pritužbe nakon odluke iz 2002.

Daljnje pritužbe nakon odluke iz 2002.

| (10) | UPS je 13. svibnja 2004. podnio dodatnu pritužbu u pogledu nezakonite državne potpore dodijeljene društvu Deutsche Post nakon odluke iz 2002. UPS tvrdi da u odluci iz 2002. nisu ispitane sve mjere navedene u izvornoj pritužbi iz 1994. i da su financijske koristi koje je Deutsche Post ostvario bile znatno veće od nespojive državne potpore u iznosu od 572 milijuna EUR. Osim toga, UPS smatra da je Deutsche Post državna sredstva iskoristio za širenje svojeg poslovanja s dostavom paketa (npr. za kupnju drugih društava) i prodaju usluga po pretjerano niskim transfernim cijenama svojim društvima kćerima Postbank AG („POSTBANK”) i Deutsche Post Euro Express GmbH & Co OHG, koja su djelovala u području bankovnih usluga odnosno u području dostave paketa za poslovne korisnike pod nazivom „DHL”. |
| --- | --- |

(10)

UPS je 13. svibnja 2004. podnio dodatnu pritužbu u pogledu nezakonite državne potpore dodijeljene društvu Deutsche Post nakon odluke iz 2002. UPS tvrdi da u odluci iz 2002. nisu ispitane sve mjere navedene u izvornoj pritužbi iz 1994. i da su financijske koristi koje je Deutsche Post ostvario bile znatno veće od nespojive državne potpore u iznosu od 572 milijuna EUR. Osim toga, UPS smatra da je Deutsche Post državna sredstva iskoristio za širenje svojeg poslovanja s dostavom paketa (npr. za kupnju drugih društava) i prodaju usluga po pretjerano niskim transfernim cijenama svojim društvima kćerima Postbank AG („POSTBANK”) i Deutsche Post Euro Express GmbH & Co OHG, koja su djelovala u području bankovnih usluga odnosno u području dostave paketa za poslovne korisnike pod nazivom „DHL”.

| (11) | Službe Komisije poslale su Njemačkoj zahtjeve za dostavljanje podataka 9. studenoga 2004. i 1. travnja 2005. Njemačka je svoje odgovore dostavila 2. prosinca 2004. i 3. lipnja 2005. |
| --- | --- |

(11)

Službe Komisije poslale su Njemačkoj zahtjeve za dostavljanje podataka 9. studenoga 2004. i 1. travnja 2005. Njemačka je svoje odgovore dostavila 2. prosinca 2004. i 3. lipnja 2005.

| (12) | TNT Post AG & Co KG („TNT”) podnio je 16. srpnja 2004. pritužbu u kojoj je isto tako naveo da je Deutsche Post prodavao usluge društvu POSTBANK po pretjerano niskim transfernim cijenama. Tvrdio je da je POSTBANK plaćao samo varijabilne troškove za pružene usluge, dok je Deutsche Post zajedničke fiksne troškove distribucijske mreže u potpunosti financirao prihodima od svojeg monopola u području pisama. |
| --- | --- |

(12)

TNT Post AG & Co KG („TNT”) podnio je 16. srpnja 2004. pritužbu u kojoj je isto tako naveo da je Deutsche Post prodavao usluge društvu POSTBANK po pretjerano niskim transfernim cijenama. Tvrdio je da je POSTBANK plaćao samo varijabilne troškove za pružene usluge, dok je Deutsche Post zajedničke fiksne troškove distribucijske mreže u potpunosti financirao prihodima od svojeg monopola u području pisama.

| (13) | Službe Komisije poslale su Njemačkoj zahtjeve za dostavljanje podataka 11. studenoga 2004. i 25. travnja 2005. Njemačka je svoje odgovore dostavila 17. prosinca 2004. i 23. lipnja 2005. |
| --- | --- |

(13)

Službe Komisije poslale su Njemačkoj zahtjeve za dostavljanje podataka 11. studenoga 2004. i 25. travnja 2005. Njemačka je svoje odgovore dostavila 17. prosinca 2004. i 23. lipnja 2005.

1.1.4.   Odluka o produljenju iz 2007.

Odluka o produljenju iz 2007.

| (14) | Komisija je nakon daljnjih pritužbi dopisom od 12. rujna 2007. (4) obavijestila Njemačku o svojoj odluci o produljenju postupka koji je izvorno pokrenut 1999. („odluka o produljenju iz 2007.”). |
| --- | --- |

(14)

Komisija je nakon daljnjih pritužbi dopisom od 12. rujna 2007. (4) obavijestila Njemačku o svojoj odluci o produljenju postupka koji je izvorno pokrenut 1999. („odluka o produljenju iz 2007.”).

4

| (15) | Cilj odluke o produljenju iz 2007. bio je uključiti nove dostavljene informacije i na sveobuhvatan način razmotriti sva moguća narušavanja tržišnog natjecanja proizašla iz državnih mjera provedenih u korist društva Deutsche Post. |
| --- | --- |

(15)

Cilj odluke o produljenju iz 2007. bio je uključiti nove dostavljene informacije i na sveobuhvatan način razmotriti sva moguća narušavanja tržišnog natjecanja proizašla iz državnih mjera provedenih u korist društva Deutsche Post.

| (16) | Njemačka je svoje primjedbe dostavila 14. prosinca 2007., dok je Deutsche Post osporio valjanost odluke o produljenju iz 2007. (5) UPS i TNT dostavili su svoje primjedbe 16. studenoga 2007. Nakon što je prvo 20. prosinca 2007. podnijela zahtjev za produljenje roka, Njemačka je konačno 12. ožujka 2008. dostavila svoje primjedbe o očitovanjima društava UPS i TNT. |
| --- | --- |

(16)

Njemačka je svoje primjedbe dostavila 14. prosinca 2007., dok je Deutsche Post osporio valjanost odluke o produljenju iz 2007. (5) UPS i TNT dostavili su svoje primjedbe 16. studenoga 2007. Nakon što je prvo 20. prosinca 2007. podnijela zahtjev za produljenje roka, Njemačka je konačno 12. ožujka 2008. dostavila svoje primjedbe o očitovanjima društava UPS i TNT.

5

1.1.5.   Zahtjev za dostavljanje podataka od 17. srpnja 2008.

Zahtjev za dostavljanje podataka od 17. srpnja 2008.

| (17) | Komisija je 17. srpnja 2008. Njemačkoj poslala zahtjev za dostavljanje podataka o svim državnim mjerama koje su obuhvaćene istražnim postupkom, uključujući upitnik o prihodima i troškovima društva Deutsche Post u razdoblju od 1989. do 2007. Njemačka je 5. kolovoza 2008. zatražila produljenje roka ne neodređeno vrijeme jer je prije slanja odgovora bilo potrebno provjeriti dostupnost određenih podataka. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je 17. srpnja 2008. Njemačkoj poslala zahtjev za dostavljanje podataka o svim državnim mjerama koje su obuhvaćene istražnim postupkom, uključujući upitnik o prihodima i troškovima društva Deutsche Post u razdoblju od 1989. do 2007. Njemačka je 5. kolovoza 2008. zatražila produljenje roka ne neodređeno vrijeme jer je prije slanja odgovora bilo potrebno provjeriti dostupnost određenih podataka.

| (18) | Komisija je 12. kolovoza 2008. objasnila zašto bi istražni postupak u pogledu prihoda i troškova društva Deutsche Post trebalo provesti za razdoblje od 1989. do 2007. te je ustrajala na dostavi zatraženih podataka. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je 12. kolovoza 2008. objasnila zašto bi istražni postupak u pogledu prihoda i troškova društva Deutsche Post trebalo provesti za razdoblje od 1989. do 2007. te je ustrajala na dostavi zatraženih podataka.

| (19) | Njemačka je u svojem podnesku od 14. kolovoza 2008. tvrdila da nema razloga za ispitivanje prihoda i troškova društva Deutsche Post za razdoblje nakon 1994. Komisija je 22. kolovoza 2008. zadržala pravo donošenja naloga za dostavljanje podataka u skladu s člankom 10. stavkom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (6) ako Njemačka ne pruži zatražene podatke. |
| --- | --- |

(19)

Njemačka je u svojem podnesku od 14. kolovoza 2008. tvrdila da nema razloga za ispitivanje prihoda i troškova društva Deutsche Post za razdoblje nakon 1994. Komisija je 22. kolovoza 2008. zadržala pravo donošenja naloga za dostavljanje podataka u skladu s člankom 10. stavkom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (6) ako Njemačka ne pruži zatražene podatke.

6

| (20) | Njemačka je 2. listopada 2008. dostavila rezultate dodatnog stručnog mišljenja u potporu stajalištu da računovodstvena analiza nakon 1994. nije potrebna i da bi stoga odgovarajuće razdoblje istražnog postupka trebalo biti od 1990. do 1994. |
| --- | --- |

(20)

Njemačka je 2. listopada 2008. dostavila rezultate dodatnog stručnog mišljenja u potporu stajalištu da računovodstvena analiza nakon 1994. nije potrebna i da bi stoga odgovarajuće razdoblje istražnog postupka trebalo biti od 1990. do 1994.

| (21) | Njemačka je 28. listopada 2008. dostavila podatke o državnom jamstvu i mirovinskoj mjeri. |
| --- | --- |

(21)

Njemačka je 28. listopada 2008. dostavila podatke o državnom jamstvu i mirovinskoj mjeri.

1.1.6.   Nalog za dostavljanje podataka od 30. listopada 2008.

Nalog za dostavljanje podataka od 30. listopada 2008.

| (22) | Komisija nije prihvatila argumente Njemačke i ustrajala je na tome da je analiza do 2007. nužna za potpunu ocjenu učinaka provedenih državnih mjera na tržišno natjecanje. Nakon dva podsjetnika za dostavljanje podataka od 12. kolovoza 2008. i 22. kolovoza 2008., Komisija je 30. listopada 2008. izdala nalog za dostavljanje podataka kojim je Njemačkoj naložila da dostavi sve potrebne računovodstvene podatke za cijelo razdoblje od 1989. do 2007. |
| --- | --- |

(22)

Komisija nije prihvatila argumente Njemačke i ustrajala je na tome da je analiza do 2007. nužna za potpunu ocjenu učinaka provedenih državnih mjera na tržišno natjecanje. Nakon dva podsjetnika za dostavljanje podataka od 12. kolovoza 2008. i 22. kolovoza 2008., Komisija je 30. listopada 2008. izdala nalog za dostavljanje podataka kojim je Njemačkoj naložila da dostavi sve potrebne računovodstvene podatke za cijelo razdoblje od 1989. do 2007.

| (23) | Njemačka i Deutsche Post osporili su valjanost naloga za dostavljanje podataka (7). |
| --- | --- |

(23)

Njemačka i Deutsche Post osporili su valjanost naloga za dostavljanje podataka (7).

7

| (24) | Njemačka je 27. studenoga 2008. dostavila zatražene računovodstvene podatke za razdoblje od 1989. do 1994. Dana 5. i 16. prosinca 2008. ažurirala je računovodstvene podatke dostavljene 27. studenoga 2008. |
| --- | --- |

(24)

Njemačka je 27. studenoga 2008. dostavila zatražene računovodstvene podatke za razdoblje od 1989. do 1994. Dana 5. i 16. prosinca 2008. ažurirala je računovodstvene podatke dostavljene 27. studenoga 2008.

1.1.7.   Dostava računovodstvenih podataka za razdoblje od 1989. do 2007.

Dostava računovodstvenih podataka za razdoblje od 1989. do 2007.

| (25) | Nakon sastanka nadležnog njemačkog državnog tajnika, glavnog izvršnog direktora društva DPAG i povjerenika nadležnog za politiku tržišnog natjecanja održanog 6. veljače 2009., Njemačka i Deutsche Post složili su se da će dostaviti računovodstvene podatke za razdoblje nakon 1994. |
| --- | --- |

(25)

Nakon sastanka nadležnog njemačkog državnog tajnika, glavnog izvršnog direktora društva DPAG i povjerenika nadležnog za politiku tržišnog natjecanja održanog 6. veljače 2009., Njemačka i Deutsche Post složili su se da će dostaviti računovodstvene podatke za razdoblje nakon 1994.

| (26) | Njemačka je 3. ožujka 2009. dostavila prvi skup računovodstvenih podataka za cijelo razdoblje istražnog postupka od 1989. do 2007. |
| --- | --- |

(26)

Njemačka je 3. ožujka 2009. dostavila prvi skup računovodstvenih podataka za cijelo razdoblje istražnog postupka od 1989. do 2007.

| (27) | Sastanci društva Deutsche Post i službi Komisije održani su 3. ožujka 2009. u Bruxellesu te 12. ožujka 2009., 2. travnja 2009., 28. svibnja 2009., 23. lipnja 2009. i 18. rujna 2009. u Bonnu. Njemačka je 26. ožujka 2009., 7. svibnja 2009. i 22. lipnja 2009. dostavila dodatne podatke društva Deutsche Post. |
| --- | --- |

(27)

Sastanci društva Deutsche Post i službi Komisije održani su 3. ožujka 2009. u Bruxellesu te 12. ožujka 2009., 2. travnja 2009., 28. svibnja 2009., 23. lipnja 2009. i 18. rujna 2009. u Bonnu. Njemačka je 26. ožujka 2009., 7. svibnja 2009. i 22. lipnja 2009. dostavila dodatne podatke društva Deutsche Post.

| (28) | Nakon tih sastanaka i dvaju popisa pitanja koje su službe Komisije dostavile društvu Deutsche Post 4. lipnja 2009. i 30. srpnja 2009., Njemačka je 9. srpnja 2009., 31. srpnja 2009., 17. kolovoza 2009., 8. rujna 2009., 10. rujna 2009. i 15. listopada 2009. dostavila ažurirane računovodstvene podatke i daljnja pojašnjenja. |
| --- | --- |

(28)

Nakon tih sastanaka i dvaju popisa pitanja koje su službe Komisije dostavile društvu Deutsche Post 4. lipnja 2009. i 30. srpnja 2009., Njemačka je 9. srpnja 2009., 31. srpnja 2009., 17. kolovoza 2009., 8. rujna 2009., 10. rujna 2009. i 15. listopada 2009. dostavila ažurirane računovodstvene podatke i daljnja pojašnjenja.

| (29) | Službe Komisije dostavile su 16. i 24. rujna 2009. dodatna pitanja, na koja je Njemačka odgovorila 14. listopada 2009. |
| --- | --- |

(29)

Službe Komisije dostavile su 16. i 24. rujna 2009. dodatna pitanja, na koja je Njemačka odgovorila 14. listopada 2009.

1.1.8.   Odluka o produljenju iz 2011.

Odluka o produljenju iz 2011.

| (30) | Komisija je dopisom od 10. svibnja 2011. (8) obavijestila Njemačku o svojoj odluci o produljenju postupka utvrđenog u članku 108. stavku 2. UFEU-a koji je izvorno pokrenut 1999. i produljen 2007. kako bi provela temeljitu istragu subvencija za mirovine koje je Deutsche Post primio od 1995. („odluka o produljenju iz 2011.”). |
| --- | --- |

(30)

Komisija je dopisom od 10. svibnja 2011. (8) obavijestila Njemačku o svojoj odluci o produljenju postupka utvrđenog u članku 108. stavku 2. UFEU-a koji je izvorno pokrenut 1999. i produljen 2007. kako bi provela temeljitu istragu subvencija za mirovine koje je Deutsche Post primio od 1995. („odluka o produljenju iz 2011.”).

8

| (31) | Nakon što je 23. svibnja 2011. podnijela zahtjev za produljenje roka, Njemačka je 29. srpnja 2011. dostavila svoje primjedbe. |
| --- | --- |

(31)

Nakon što je 23. svibnja 2011. podnijela zahtjev za produljenje roka, Njemačka je 29. srpnja 2011. dostavila svoje primjedbe.

| (32) | UPS je 4. listopada 2011. dostavio svoje primjedbe. Slijedile su primjedbe koje je 5. listopada 2011. dostavila Inicijativa za slobodnu i poštenu poštu te primjedbe koje je 7. listopada 2011. dostavio Bundesverband Internationaler Express und Kurierdienste („BIEK”). Komisija je 13. listopada 2011. Njemačkoj dostavila primjedbe zainteresiranih strana. |
| --- | --- |

(32)

UPS je 4. listopada 2011. dostavio svoje primjedbe. Slijedile su primjedbe koje je 5. listopada 2011. dostavila Inicijativa za slobodnu i poštenu poštu te primjedbe koje je 7. listopada 2011. dostavio Bundesverband Internationaler Express und Kurierdienste („BIEK”). Komisija je 13. listopada 2011. Njemačkoj dostavila primjedbe zainteresiranih strana.

| (33) | Njemačka je 14. studenoga 2011. dostavila svoje primjedbe na očitovanja trećih strana. |
| --- | --- |

(33)

Njemačka je 14. studenoga 2011. dostavila svoje primjedbe na očitovanja trećih strana.

| (34) | Komisija je 18. studenoga 2011. poslala dodatni zahtjev za dostavljanje podataka o pojedinostima financiranja mirovina za razdoblje nakon 2007. Njemačka je svoje odgovore dostavila 2. siječnja 2012. i 19. siječnja 2012. Komisija je 16. prosinca 2011. Njemačkoj na očitovanje dostavila stručnu studiju društva Charles River Associates o određivanju referentnih vrijednosti za dobit (9), na koju je Njemačka odgovorila 16. siječnja 2012. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je 18. studenoga 2011. poslala dodatni zahtjev za dostavljanje podataka o pojedinostima financiranja mirovina za razdoblje nakon 2007. Njemačka je svoje odgovore dostavila 2. siječnja 2012. i 19. siječnja 2012. Komisija je 16. prosinca 2011. Njemačkoj na očitovanje dostavila stručnu studiju društva Charles River Associates o određivanju referentnih vrijednosti za dobit (9), na koju je Njemačka odgovorila 16. siječnja 2012.

9

1.1.9.   Odluka iz 2012.

Odluka iz 2012.

| (35) | Komisija je 25. siječnja 2012. donijela Odluku 2012/636/EU (10) („odluka iz 2012.”). |
| --- | --- |

(35)

Komisija je 25. siječnja 2012. donijela Odluku 2012/636/EU (10) („odluka iz 2012.”).

10

| (36) | U toj odluci Komisija je u pogledu mirovinske mjere zaključila da je riječ o nezakonitoj i nespojivoj državnoj potpori te je naložila povrat potpore za razdoblje od 1. siječnja 2003. do prestanka komparativne prednosti. Kad je riječ o potporama za razdoblje od 1995. do 2002., Komisija je zaključila da nije moguće kvantificirati iznos nespojive potpore. Stoga nije naložila povrat potpore za to razdoblje. |
| --- | --- |

(36)

U toj odluci Komisija je u pogledu mirovinske mjere zaključila da je riječ o nezakonitoj i nespojivoj državnoj potpori te je naložila povrat potpore za razdoblje od 1. siječnja 2003. do prestanka komparativne prednosti. Kad je riječ o potporama za razdoblje od 1995. do 2002., Komisija je zaključila da nije moguće kvantificirati iznos nespojive potpore. Stoga nije naložila povrat potpore za to razdoblje.

| (37) | Kada je riječ o državnim kompenzacijama, Komisija je zaključila da ih je Njemačka nezakonito dodijelila protivno članku 108. stavku 3. UFEU-a, ali da su one spojive s unutarnjim tržištem. Kad je riječ o državnom jamstvu, Komisija je zaključila da ta mjera čini postojeću državnu potporu u korist društva Deutsche Post u skladu s člankom 107. stavkom 1. i člankom 108. stavkom 3. UFEU-a. |
| --- | --- |

(37)

Kada je riječ o državnim kompenzacijama, Komisija je zaključila da ih je Njemačka nezakonito dodijelila protivno članku 108. stavku 3. UFEU-a, ali da su one spojive s unutarnjim tržištem. Kad je riječ o državnom jamstvu, Komisija je zaključila da ta mjera čini postojeću državnu potporu u korist društva Deutsche Post u skladu s člankom 107. stavkom 1. i člankom 108. stavkom 3. UFEU-a.

1.2.   Sažetak relevantnih sudskih postupaka

Sažetak relevantnih sudskih postupaka

1.2.1.   Poništenje odluke iz 2002.

Poništenje odluke iz 2002.

| (38) | Svojom presudom iz 2008. (11) Opći sud poništio je odluku iz 2002. jer Komisija nije provela sveobuhvatnu analizu svih prihoda od univerzalne usluge i troškova takve usluge kako bi utvrdila je li Deutsche Post primio preniske ili prekomjerne naknade. |
| --- | --- |

(38)

Svojom presudom iz 2008. (11) Opći sud poništio je odluku iz 2002. jer Komisija nije provela sveobuhvatnu analizu svih prihoda od univerzalne usluge i troškova takve usluge kako bi utvrdila je li Deutsche Post primio preniske ili prekomjerne naknade.

11

| (39) | Njemačka je stoga društvu Deutsche Post vratila vraćenu državnu potporu u iznosu od 572 milijuna EUR uvećanom za obračunane kamate. |
| --- | --- |

(39)

Njemačka je stoga društvu Deutsche Post vratila vraćenu državnu potporu u iznosu od 572 milijuna EUR uvećanom za obračunane kamate.

| (40) | Sud je 2. rujna 2010. odbio Komisijinu žalbu protiv presude Općeg suda (12). |
| --- | --- |

(40)

Sud je 2. rujna 2010. odbio Komisijinu žalbu protiv presude Općeg suda (12).

12

1.2.2.   Poništenje odluke o produljenju iz 2007.

Poništenje odluke o produljenju iz 2007.

| (41) | Deutsche Post osporio je valjanost odluke o produljenju iz 2007. tvrdeći da su odlukom iz 2002. stvorena opravdana očekivanja da Komisija neće nastaviti sa svojim istražnim postupcima. |
| --- | --- |

(41)

Deutsche Post osporio je valjanost odluke o produljenju iz 2007. tvrdeći da su odlukom iz 2002. stvorena opravdana očekivanja da Komisija neće nastaviti sa svojim istražnim postupcima.

| (42) | Opći sud odbio je 8. prosinca 2011. taj prigovor kao nedopušten (13) jer se odluka o produljenju iz 2007. odnosila na iste mjere na koje se odnosila odluka o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(42)

Opći sud odbio je 8. prosinca 2011. taj prigovor kao nedopušten (13) jer se odluka o produljenju iz 2007. odnosila na iste mjere na koje se odnosila odluka o pokretanju postupka.

13

| (43) | Sud je 24. listopada 2013. poništio presudu Općeg suda iz 2011. o odluci o produljenju iz 2007. (14) i vratio predmet Općem sudu na ponovno odlučivanje. |
| --- | --- |

(43)

Sud je 24. listopada 2013. poništio presudu Općeg suda iz 2011. o odluci o produljenju iz 2007. (14) i vratio predmet Općem sudu na ponovno odlučivanje.

14

| (44) | Opći sud poništio je 18. rujna 2015. odluku o produljenju iz 2007. (15) Protiv presude nije podnesena žalba. |
| --- | --- |

(44)

Opći sud poništio je 18. rujna 2015. odluku o produljenju iz 2007. (15) Protiv presude nije podnesena žalba.

15

1.2.3.   Djelomično poništenje odluke iz 2012.

Djelomično poništenje odluke iz 2012.

| (45) | Opći sud poništio je 14. srpnja 2016. članke 1. i 4. odluke iz 2012. (16) i utvrdio da Komisija nije dokazala da je društvu Deutsche Post bila dodijeljena prednost. Protiv presude nije podnesena žalba. |
| --- | --- |

(45)

Opći sud poništio je 14. srpnja 2016. članke 1. i 4. odluke iz 2012. (16) i utvrdio da Komisija nije dokazala da je društvu Deutsche Post bila dodijeljena prednost. Protiv presude nije podnesena žalba.

16

| (46) | Protiv preostalog dijela odluke iz 2012. nije podnesena žalba. |
| --- | --- |

(46)

Protiv preostalog dijela odluke iz 2012. nije podnesena žalba.

1.2.4.   Poništenje odluke o produljenju iz 2011.

Poništenje odluke o produljenju iz 2011.

| (47) | Opći sud poništio je 10. travnja 2019. odluku o produljenju iz 2011. (17) i utvrdio da Komisija nije dostatno obrazložila pokretanje formalnog postupka (povreda članka 296. UFEU-a) u pogledu postojanja prednosti. Protiv presude nije podnesena žalba. |
| --- | --- |

(47)

Opći sud poništio je 10. travnja 2019. odluku o produljenju iz 2011. (17) i utvrdio da Komisija nije dostatno obrazložila pokretanje formalnog postupka (povreda članka 296. UFEU-a) u pogledu postojanja prednosti. Protiv presude nije podnesena žalba.

17

1.3.   Primjedbe primljene nakon poništenja odluke iz 2012. i odluke o produljenju iz 2011.

Primjedbe primljene nakon poništenja odluke iz 2012. i odluke o produljenju iz 2011.

| (48) | Komisija je nakon poništenja odluke iz 2012. i odluke o produljenju iz 2011. primila dodatne podneske društva UPS dopisima od 24. svibnja 2019. i 17. srpnja 2019. te udruženja BIEK dopisom od 31. svibnja 2019. UPS i BIEK u svojim su dopisima istaknuli da su i dalje zabrinuti zbog mirovinske mjere te su pozvali Komisiju da nastavi i zaključi svoj istražni postupak. UPS je 28. studenoga 2019. dostavio dodatne primjedbe. |
| --- | --- |

(48)

Komisija je nakon poništenja odluke iz 2012. i odluke o produljenju iz 2011. primila dodatne podneske društva UPS dopisima od 24. svibnja 2019. i 17. srpnja 2019. te udruženja BIEK dopisom od 31. svibnja 2019. UPS i BIEK u svojim su dopisima istaknuli da su i dalje zabrinuti zbog mirovinske mjere te su pozvali Komisiju da nastavi i zaključi svoj istražni postupak. UPS je 28. studenoga 2019. dostavio dodatne primjedbe.

2.   OPIS MJERE KOJA JE PREDMET ISTRAŽNOG POSTUPKA

OPIS MJERE KOJA JE PREDMET ISTRAŽNOG POSTUPKA

2.1.   Područje primjene ove Odluke

Područje primjene ove Odluke

| (49) | S obzirom na brojne odluke koje je donijela Komisija i na poništenje određenih odluka, Komisija smatra da je na početku potrebno pojasniti područje primjene ove Odluke. |
| --- | --- |

(49)

S obzirom na brojne odluke koje je donijela Komisija i na poništenje određenih odluka, Komisija smatra da je na početku potrebno pojasniti područje primjene ove Odluke.

| (50) | Komisija podsjeća da je u odluci iz 2012. donijela sljedeće zaključke:






  (a) | kad je riječ o državnim kompenzacijama, Njemačka ih je nezakonito dodijelila protivno članku 108. stavku 3. UFEU-a, ali one su spojive s unutarnjim tržištem; i |
| --- | --- | --- |

(50)

Komisija podsjeća da je u odluci iz 2012. donijela sljedeće zaključke:

(a)

kad je riječ o državnim kompenzacijama, Njemačka ih je nezakonito dodijelila protivno članku 108. stavku 3. UFEU-a, ali one su spojive s unutarnjim tržištem; i

| (b) | kad je riječ o državnom jamstvu, ta mjera čini postojeću državnu potporu u korist društva Deutsche Post u skladu s člankom 107. stavkom 1. i člankom 108. stavkom 3. UFEU-a. |
| --- | --- |

(b)

kad je riječ o državnom jamstvu, ta mjera čini postojeću državnu potporu u korist društva Deutsche Post u skladu s člankom 107. stavkom 1. i člankom 108. stavkom 3. UFEU-a.

| (51) | Protiv odluke iz 2012. nije podnesena žalba u pogledu tih zaključaka te ona stoga ostaje na snazi. |
| --- | --- |

(51)

Protiv odluke iz 2012. nije podnesena žalba u pogledu tih zaključaka te ona stoga ostaje na snazi.

| (52) | Osim toga, Komisija napominje da su sudovi poništili odluku o produljenju iz 2007. i odluku o produljenju iz 2011. |
| --- | --- |

(52)

Osim toga, Komisija napominje da su sudovi poništili odluku o produljenju iz 2007. i odluku o produljenju iz 2011.

| (53) | U tom se kontekstu istražni postupak odnosi samo na plaćanja opisana u odluci o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(53)

U tom se kontekstu istražni postupak odnosi samo na plaćanja opisana u odluci o pokretanju postupka.

| (54) | Konkretno, odluka o pokretanju postupka odnosi se na:






  (a) | uplate društva Deutsche Post u mirovinski fond (osnovan u okviru privatizacije društva Deutsche Post) u iznosu od 4 milijarde DEM (oko 2,05 milijardi EUR) godišnje od 1995. do 1999.; |
| --- | --- | --- |

(54)

Konkretno, odluka o pokretanju postupka odnosi se na:

(a)

uplate društva Deutsche Post u mirovinski fond (osnovan u okviru privatizacije društva Deutsche Post) u iznosu od 4 milijarde DEM (oko 2,05 milijardi EUR) godišnje od 1995. do 1999.;

| (b) | deficit od 8,2 milijarde DEM (oko 4,19 milijardi EUR) akumuliran u mirovinskom fondu zbog prijevremenog umirovljenja velikog broja zaposlenika društva Deutsche Post do 1999.; i |
| --- | --- |

(b)

deficit od 8,2 milijarde DEM (oko 4,19 milijardi EUR) akumuliran u mirovinskom fondu zbog prijevremenog umirovljenja velikog broja zaposlenika društva Deutsche Post do 1999.; i

| (c) | činjenicu da je, u skladu s najavom njemačkog ministra financija od 18. siječnja 1999., Njemačka pokrila taj deficit. |
| --- | --- |

(c)

činjenicu da je, u skladu s najavom njemačkog ministra financija od 18. siječnja 1999., Njemačka pokrila taj deficit.

| (55) | U tom je kontekstu prethodno opisana mirovinska mjera predmet ove Odluke. |
| --- | --- |

(55)

U tom je kontekstu prethodno opisana mirovinska mjera predmet ove Odluke.

2.2.   Mirovinska mjera u razdoblju od 1995. do 1999.

Mirovinska mjera u razdoblju od 1995. do 1999.

| (56) | Mirovinskom mjerom koja se temelji na Zakonu o pravima službenika nekadašnje njemačke savezne poštanske službe (Gesetz zum Personalrecht der Beschäftigten der früheren Deutschen Bundespost (Postpersonalrechtsgesetz)) (18) („PostPersRG”) financirao se od 1995. veliki dio mirovina umirovljenih državnih službenika društva Deutsche Post. Kako bi se u ocjeni u odjeljku 5. u potpunosti sagledali učinci mirovinske mjere, u odjeljcima u nastavku detaljnije će se opisati socijalne naknade i doprinosi za državne službenike u usporedbi s obveznim socijalnim osiguranjima zaposlenika na temelju privatnopravnih ugovora („privatni zaposlenici”). |
| --- | --- |

(56)

Mirovinskom mjerom koja se temelji na Zakonu o pravima službenika nekadašnje njemačke savezne poštanske službe (Gesetz zum Personalrecht der Beschäftigten der früheren Deutschen Bundespost (Postpersonalrechtsgesetz)) (18) („PostPersRG”) financirao se od 1995. veliki dio mirovina umirovljenih državnih službenika društva Deutsche Post. Kako bi se u ocjeni u odjeljku 5. u potpunosti sagledali učinci mirovinske mjere, u odjeljcima u nastavku detaljnije će se opisati socijalne naknade i doprinosi za državne službenike u usporedbi s obveznim socijalnim osiguranjima zaposlenika na temelju privatnopravnih ugovora („privatni zaposlenici”).

Gesetz zum Personalrecht der Beschäftigten der früheren Deutschen Bundespost (Postpersonalrechtsgesetz)

18

2.2.1.   Socijalne naknade za državne službenike

Socijalne naknade za državne službenike

| (57) | Državni službenici imaju pravo na starosne mirovine, zdravstvenu skrb i dugotrajnu skrb. Naknade za državne službenike društva Deutsche Post jednake su kao i za sve ostale državne službenike.






  (a) | Razina mirovine unaprijed je utvrđena kao određeni postotak posljednje plaće državnog službenika u skladu s člankom 14. Zakona o mirovinama državnih službenika (Gesetz über die Versorgung der Beamten und Richter in Bund und Ländern (Beamtenversorgungsgesetz – BeamtVG)) od 24. kolovoza 1976. (19) |
| --- | --- | --- |

(57)

Državni službenici imaju pravo na starosne mirovine, zdravstvenu skrb i dugotrajnu skrb. Naknade za državne službenike društva Deutsche Post jednake su kao i za sve ostale državne službenike.

(a)

Razina mirovine unaprijed je utvrđena kao određeni postotak posljednje plaće državnog službenika u skladu s člankom 14. Zakona o mirovinama državnih službenika (Gesetz über die Versorgung der Beamten und Richter in Bund und Ländern (Beamtenversorgungsgesetz – BeamtVG)) od 24. kolovoza 1976. (19)

Gesetz über die Versorgung der Beamten und Richter in Bund und Ländern

Beamtenversorgungsgesetz

19

| (b) | Državni službenici imaju pravo na povrat u iznosu od 50 % do 70 % troškova zdravstvene i dugotrajne skrbi, dok preostale troškove moraju snositi sami. Točna raspodjela troškova zdravstvene i dugotrajne skrbi ovisi o nekoliko kriterija, na primjer o broju djece. Državni službenici mogu sklopiti dobrovoljno dopunsko osiguranje ili sami platiti svoj dio troškova zdravstvene i dugotrajne skrbi. |
| --- | --- |

(b)

Državni službenici imaju pravo na povrat u iznosu od 50 % do 70 % troškova zdravstvene i dugotrajne skrbi, dok preostale troškove moraju snositi sami. Točna raspodjela troškova zdravstvene i dugotrajne skrbi ovisi o nekoliko kriterija, na primjer o broju djece. Državni službenici mogu sklopiti dobrovoljno dopunsko osiguranje ili sami platiti svoj dio troškova zdravstvene i dugotrajne skrbi.

2.2.2.   Financiranje socijalnih naknada za državne službenike društva POSTDIENST od 1989. do 1994.

Financiranje socijalnih naknada za državne službenike društva POSTDIENST od 1989. do 1994.

| (58) | Nakon prve reforme poštanskih usluga 1989. POSTDIENST, TELEKOM i POSTBANK morali su u skladu s člankom 54. stavkom 2. Zakona o korporativnoj upravljačkoj strukturi njemačke savezne poštanske službe (Gesetz über die Unternehmensverfassung der Deutschen Bundespost (Postverfassungsgesetz – PostVerfG) (20) u potpunosti financirati mirovine i zdravstvene troškove umirovljenih državnih službenika koji su bili dodijeljeni odgovarajućim društvima na temelju njihovih prijašnjih djelatnosti. |
| --- | --- |

(58)

Nakon prve reforme poštanskih usluga 1989. POSTDIENST, TELEKOM i POSTBANK morali su u skladu s člankom 54. stavkom 2. Zakona o korporativnoj upravljačkoj strukturi njemačke savezne poštanske službe (Gesetz über die Unternehmensverfassung der Deutschen Bundespost (Postverfassungsgesetz – PostVerfG) (20) u potpunosti financirati mirovine i zdravstvene troškove umirovljenih državnih službenika koji su bili dodijeljeni odgovarajućim društvima na temelju njihovih prijašnjih djelatnosti.

Gesetz über die Unternehmensverfassung der Deutschen Bundespost

Postverfassungsgesetz

20

| (59) | Tom je odredbom utvrđeno da je potraživanje državnog službenika i dalje usmjereno prema državi, koja, međutim, ima pravo potraživati cijeli iznos od društava POSTDIENST, TELEKOM ili POSTBANK. |
| --- | --- |

(59)

Tom je odredbom utvrđeno da je potraživanje državnog službenika i dalje usmjereno prema državi, koja, međutim, ima pravo potraživati cijeli iznos od društava POSTDIENST, TELEKOM ili POSTBANK.

2.2.3.   Financiranje socijalnih naknada za državne službenike društva DPAG od 1995.

Financiranje socijalnih naknada za državne službenike društva DPAG od 1995.

| (60) | U okviru reforme poštanskih usluga i telekomunikacija iz 1994. (Gesetz zur Neuordnung des Postwesens und der Telekommunikation) državni službenici koji su radili u društvu POSTDIENST premješteni su u skladu s člankom 2. stavkom 1. PostPersRG-a u DPAG. Pri tome su u skladu s člankom 2. stavkom 3. PostPersRG-a zadržali svoj postojeći pravni status. DPAG je u skladu s člankom 1. stavkom 1. PostPersRG-a od savezne države preuzeo sva prava i obveze poslodavca te je u skladu s člankom 2. stavkom 3. PostPersRG-a preuzeo i sva potraživanja državnih službenika koja su se odnosila na imovinska prava. |
| --- | --- |

(60)

U okviru reforme poštanskih usluga i telekomunikacija iz 1994. (Gesetz zur Neuordnung des Postwesens und der Telekommunikation) državni službenici koji su radili u društvu POSTDIENST premješteni su u skladu s člankom 2. stavkom 1. PostPersRG-a u DPAG. Pri tome su u skladu s člankom 2. stavkom 3. PostPersRG-a zadržali svoj postojeći pravni status. DPAG je u skladu s člankom 1. stavkom 1. PostPersRG-a od savezne države preuzeo sva prava i obveze poslodavca te je u skladu s člankom 2. stavkom 3. PostPersRG-a preuzeo i sva potraživanja državnih službenika koja su se odnosila na imovinska prava.

Gesetz zur Neuordnung des Postwesens und der Telekommunikation

| (61) | U skladu s člankom 15. PostPersRG-a isplatu mirovina i zdravstvenih troškova umirovljenim državnim službenicima preuzeo je novoosnovani mirovinski fond za državne službenike društva Deutsche Post. Dana 1. srpnja 2001. mirovinski fondovi za Deutsche Post, TELEKOM i POSTBANK spojeni su u mirovinski fond za državne službenike poštanske službe (Postbeamtenversorgungskasse („mirovinski fond”). |
| --- | --- |

(61)

U skladu s člankom 15. PostPersRG-a isplatu mirovina i zdravstvenih troškova umirovljenim državnim službenicima preuzeo je novoosnovani mirovinski fond za državne službenike društva Deutsche Post. Dana 1. srpnja 2001. mirovinski fondovi za Deutsche Post, TELEKOM i POSTBANK spojeni su u mirovinski fond za državne službenike poštanske službe (Postbeamtenversorgungskasse („mirovinski fond”).

Postbeamtenversorgungskasse

| (62) | U skladu s člankom 16. stavkom 1. PostPersRG-a, Deutsche Post morao je u razdoblju od 1995. do 1999. u mirovinski fond uplatiti godišnje doprinose od 2,045 milijardi EUR, što ukupno iznosi 10,225 milijardi EUR. |
| --- | --- |

(62)

U skladu s člankom 16. stavkom 1. PostPersRG-a, Deutsche Post morao je u razdoblju od 1995. do 1999. u mirovinski fond uplatiti godišnje doprinose od 2,045 milijardi EUR, što ukupno iznosi 10,225 milijardi EUR.

| (63) | Preostali deficit (tj. razlika između mirovina umirovljenih državnih službenika i doprinosa društva Deutsche Post mirovinskom fondu) bio je pokriven mirovinskom mjerom u skladu s člankom 16. stavkom 2. PostPersRG-a. Iznos mirovinske mjere povećao se sa 151 milijuna EUR 1995. na 1,118 milijardi EUR 1999. |
| --- | --- |

(63)

Preostali deficit (tj. razlika između mirovina umirovljenih državnih službenika i doprinosa društva Deutsche Post mirovinskom fondu) bio je pokriven mirovinskom mjerom u skladu s člankom 16. stavkom 2. PostPersRG-a. Iznos mirovinske mjere povećao se sa 151 milijuna EUR 1995. na 1,118 milijardi EUR 1999.

| (64) | Grafikoni prikazani na slikama 1. i 2. u nastavku prikazuju odgovarajuće doprinose društva Deutsche Post i Njemačke (u iznosu i postotku) mirovinskom fondu. |
| --- | --- |

(64)

Grafikoni prikazani na slikama 1. i 2. u nastavku prikazuju odgovarajuće doprinose društva Deutsche Post i Njemačke (u iznosu i postotku) mirovinskom fondu.

Image 1

Image 2

2.2.4.   Obvezna socijalna osiguranja i dopunsko mirovinsko osiguranje za privatne zaposlenike društva Deutsche Post

Obvezna socijalna osiguranja i dopunsko mirovinsko osiguranje za privatne zaposlenike društva Deutsche Post

| (65) | Privatni zaposlenici podliježu sljedećim četirima obveznim socijalnim osiguranjima: mirovinskom osiguranju, osiguranju za slučaj nezaposlenosti, zdravstvenom osiguranju i osiguranju za dugotrajnu skrb (21). U odnosu na sustav primjenjiv na državne službenike, sustavi obveznog socijalnog osiguranja nude drukčije pokriće u području mirovinskog i zdravstvenog osiguranja te osiguranja za dugotrajnu skrb:






  (a) | visina mirovine ne utvrđuje se kao postotak posljednje mjesečne plaće već prosječne plaće tijekom životnog vijeka; |
| --- | --- | --- |

(65)

Privatni zaposlenici podliježu sljedećim četirima obveznim socijalnim osiguranjima: mirovinskom osiguranju, osiguranju za slučaj nezaposlenosti, zdravstvenom osiguranju i osiguranju za dugotrajnu skrb (21). U odnosu na sustav primjenjiv na državne službenike, sustavi obveznog socijalnog osiguranja nude drukčije pokriće u području mirovinskog i zdravstvenog osiguranja te osiguranja za dugotrajnu skrb:

21

(a)

visina mirovine ne utvrđuje se kao postotak posljednje mjesečne plaće već prosječne plaće tijekom životnog vijeka;

| (b) | troškovi zdravstvene i dugotrajne skrbi potpuno su pokriveni. |
| --- | --- |

(b)

troškovi zdravstvene i dugotrajne skrbi potpuno su pokriveni.

| (66) | Postoje i važne razlike u financiranju socijalnih naknada u odnosu na državne službenike:






  (a) | obvezna socijalna osiguranja financiraju se zajedničkim doprinosima zaposlenika i poslodavca tijekom radnog vijeka zaposlenika („obvezni doprinosi za socijalno osiguranje”); |
| --- | --- | --- |

(66)

Postoje i važne razlike u financiranju socijalnih naknada u odnosu na državne službenike:

(a)

obvezna socijalna osiguranja financiraju se zajedničkim doprinosima zaposlenika i poslodavca tijekom radnog vijeka zaposlenika („obvezni doprinosi za socijalno osiguranje”);

| (b) | ukupna stopa obveznih doprinosa za socijalno osiguranje formalno je podijeljena na udio zaposlenika i udio poslodavca, od kojih svaki pokriva približno polovinu te ukupne stope; |
| --- | --- |

(b)

ukupna stopa obveznih doprinosa za socijalno osiguranje formalno je podijeljena na udio zaposlenika i udio poslodavca, od kojih svaki pokriva približno polovinu te ukupne stope;

| (c) | poslodavac je formalno obvezan fondovima za socijalno osiguranje platiti ukupnu stopu obveznih doprinosa za socijalno osiguranje. |
| --- | --- |

(c)

poslodavac je formalno obvezan fondovima za socijalno osiguranje platiti ukupnu stopu obveznih doprinosa za socijalno osiguranje.

| (67) | Na slici 3. u nastavku prikazane su stope obveznih doprinosa za socijalno osiguranje za privatne zaposlenike u razdoblju od 1995. do 1999. |
| --- | --- |

(67)

Na slici 3. u nastavku prikazane su stope obveznih doprinosa za socijalno osiguranje za privatne zaposlenike u razdoblju od 1995. do 1999.

Image 3

| (68) | Slika 3. pokazuje da su se stope obveznih doprinosa za socijalno osiguranje kretale od približno 39 % do 42 % bruto plaće (bruto plaća = neto plaća + udio zaposlenika). S obzirom na to da udio poslodavca i udio zaposlenika svaki pokriva oko polovine ukupne stope obveznih doprinosa za socijalno osiguranje, njihova je odgovarajuća stopa obveznih doprinosa za socijalno osiguranje svaka bila u rasponu od približno 19 % do 21 % bruto plaće. |
| --- | --- |

(68)

Slika 3. pokazuje da su se stope obveznih doprinosa za socijalno osiguranje kretale od približno 39 % do 42 % bruto plaće (bruto plaća = neto plaća + udio zaposlenika). S obzirom na to da udio poslodavca i udio zaposlenika svaki pokriva oko polovine ukupne stope obveznih doprinosa za socijalno osiguranje, njihova je odgovarajuća stopa obveznih doprinosa za socijalno osiguranje svaka bila u rasponu od približno 19 % do 21 % bruto plaće.

| (69) | Privatni zaposlenici društva Deutsche Post ostvarili su prednost ne samo od obveznih socijalnih osiguranja već i od dopunskog mirovinskog osiguranja. Privatnim zaposlenicima koji su počeli raditi prije 1997. bilo je ponuđeno dopunsko mirovinsko osiguranje koje bi im omogućilo da primaju sličnu mirovinu kao državni službenici. Time je dopunskim mirovinskim osiguranjem bila pokrivena razlika između mirovine privatnih zaposlenika iz obveznog socijalnog osiguranja, koja je jednaka određenom postotku prosječne plaće tijekom životnog vijeka, i mirovine državnih službenika, koja je jednaka određenom postotku posljednje plaće. Detaljna pravila utvrđena su u Povelji agencije za dopunsko mirovinsko osiguranje njemačke savezne poštanske službe (Satzung der Versorgungsanstalt der Deutschen Bundespost). |
| --- | --- |

(69)

Privatni zaposlenici društva Deutsche Post ostvarili su prednost ne samo od obveznih socijalnih osiguranja već i od dopunskog mirovinskog osiguranja. Privatnim zaposlenicima koji su počeli raditi prije 1997. bilo je ponuđeno dopunsko mirovinsko osiguranje koje bi im omogućilo da primaju sličnu mirovinu kao državni službenici. Time je dopunskim mirovinskim osiguranjem bila pokrivena razlika između mirovine privatnih zaposlenika iz obveznog socijalnog osiguranja, koja je jednaka određenom postotku prosječne plaće tijekom životnog vijeka, i mirovine državnih službenika, koja je jednaka određenom postotku posljednje plaće. Detaljna pravila utvrđena su u Povelji agencije za dopunsko mirovinsko osiguranje njemačke savezne poštanske službe (Satzung der Versorgungsanstalt der Deutschen Bundespost).

Satzung der Versorgungsanstalt der Deutschen Bundespost

3.   RAZLOZI ZA POKRETANJE POSTUPKA

RAZLOZI ZA POKRETANJE POSTUPKA

| (70) | U odluci o pokretanju postupka Komisija je smatrala da je Deutsche Post mogao ostvariti prednost zahvaljujući činjenici da je država pokrila deficit akumuliran do 1999. zbog prijevremenog umirovljenja velikog broja državnih službenika društva Deutsche Post od 1995. do 1999. |
| --- | --- |

(70)

U odluci o pokretanju postupka Komisija je smatrala da je Deutsche Post mogao ostvariti prednost zahvaljujući činjenici da je država pokrila deficit akumuliran do 1999. zbog prijevremenog umirovljenja velikog broja državnih službenika društva Deutsche Post od 1995. do 1999.

| (71) | Komisija je stoga smatrala da se nakon njezina prethodnog istražnog postupka u pogledu mjere nije moglo zaključiti da mjera ne čini državnu potporu. |
| --- | --- |

(71)

Komisija je stoga smatrala da se nakon njezina prethodnog istražnog postupka u pogledu mjere nije moglo zaključiti da mjera ne čini državnu potporu.

| (72) | Osim toga, Komisija je u odluci o pokretanju postupka zaključila da se na temelju prethodnog istražnog postupka pojavila sumnja u spojivost mjere s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(72)

Osim toga, Komisija je u odluci o pokretanju postupka zaključila da se na temelju prethodnog istražnog postupka pojavila sumnja u spojivost mjere s unutarnjim tržištem.

4.   RELEVANTNE PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

RELEVANTNE PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

| (73) | Zainteresirane strane dostavile su primjedbe na odluku o pokretanju postupka, odluku o produljenju iz 2007. (koja je u međuvremenu poništena) i odluku o produljenju iz 2011. (koja je u međuvremenu poništena). |
| --- | --- |

(73)

Zainteresirane strane dostavile su primjedbe na odluku o pokretanju postupka, odluku o produljenju iz 2007. (koja je u međuvremenu poništena) i odluku o produljenju iz 2011. (koja je u međuvremenu poništena).

| (74) | U ovom su odjeljku sažete primjedbe koje se smatraju relevantnima za ocjenu predmetne mjere (tj. mirovinske mjere za razdoblje od 1995. do 1999.) i ne razmatraju se sve primjedbe primljene tijekom prijašnjih istražnih postupaka u pogledu drugih mjera i/ili mirovinske mjere za razdoblje nakon 1999. |
| --- | --- |

(74)

U ovom su odjeljku sažete primjedbe koje se smatraju relevantnima za ocjenu predmetne mjere (tj. mirovinske mjere za razdoblje od 1995. do 1999.) i ne razmatraju se sve primjedbe primljene tijekom prijašnjih istražnih postupaka u pogledu drugih mjera i/ili mirovinske mjere za razdoblje nakon 1999.

4.1.   Primjedbe trećih strana

Primjedbe trećih strana

| (75) | Prema mišljenju britanskog društva Post Office („Post Office”), preuzimanje mirovinskih obveza društva DPAG nastalih kao posljedica prijevremenog umirovljenja 25 % njegova osoblja jest državna potpora. Post Office smatra da se mirovinski manjak trebao financirati prodajom poslovne imovine. |
| --- | --- |

(75)

Prema mišljenju britanskog društva Post Office („Post Office”), preuzimanje mirovinskih obveza društva DPAG nastalih kao posljedica prijevremenog umirovljenja 25 % njegova osoblja jest državna potpora. Post Office smatra da se mirovinski manjak trebao financirati prodajom poslovne imovine.

| (76) | Prema mišljenju društva UPS, Deutsche Post ostvario je prednost jer je djelomično bio oslobođen obveze plaćanja koju je morao ispunjavati prije 1995. Budući da obični gospodarski subjekti moraju snositi vlastite troškove mirovina, Deutsche Post stavljen je u povoljan položaj u odnosu na konkurente. |
| --- | --- |

(76)

Prema mišljenju društva UPS, Deutsche Post ostvario je prednost jer je djelomično bio oslobođen obveze plaćanja koju je morao ispunjavati prije 1995. Budući da obični gospodarski subjekti moraju snositi vlastite troškove mirovina, Deutsche Post stavljen je u povoljan položaj u odnosu na konkurente.

| (77) | U svojem podnesku od 28. studenoga 2019. (nakon presude Općeg suda iz 2019. kojom je poništena odluka o produljenju iz 2011.) UPS tvrdi da bi Komisija trebala nastaviti s istražnim postupkom u pogledu mirovinske mjere i, konkretnije, da bi mirovinsku mjeru trebala ocijeniti u odnosu na sudsku praksu iz predmeta Orange (22) (a ne sudsku praksu iz predmeta Combus (23)). Osim toga, UPS smatra da bi čak i na temelju sudske prakse iz predmeta Combus Komisija trebala zaključiti da mirovinska mjera čini nespojivu potporu. |
| --- | --- |

(77)

U svojem podnesku od 28. studenoga 2019. (nakon presude Općeg suda iz 2019. kojom je poništena odluka o produljenju iz 2011.) UPS tvrdi da bi Komisija trebala nastaviti s istražnim postupkom u pogledu mirovinske mjere i, konkretnije, da bi mirovinsku mjeru trebala ocijeniti u odnosu na sudsku praksu iz predmeta Orange (22) (a ne sudsku praksu iz predmeta Combus (23)). Osim toga, UPS smatra da bi čak i na temelju sudske prakse iz predmeta Combus Komisija trebala zaključiti da mirovinska mjera čini nespojivu potporu.

Orange

22

Combus

23

Combus

4.2.   Primjedbe Njemačke

Primjedbe Njemačke

| (78) | Prema mišljenju njemačkih tijela, doprinos države mirovinskom fondu bio je ograničen na ono što je nužno kako bi se neutralizirao objektivno nepovoljan položaj koji je država nametnula društvu DPAG. |
| --- | --- |

(78)

Prema mišljenju njemačkih tijela, doprinos države mirovinskom fondu bio je ograničen na ono što je nužno kako bi se neutralizirao objektivno nepovoljan položaj koji je država nametnula društvu DPAG.

| (79) | Njemačka tijela smatraju da je financiranje prijevremenog umirovljenja državnih službenika zaposlenih prije privatizacije društva DPAG ostala osnovna obveza države u odnosu na njezine državne službenike. Stoga je suodgovornost društva DPAG za financiranje mirovinskog fonda uključivala netipične posebne troškove. Doprinosom države mirovinskim obvezama samo je djelomično neutraliziran objektivno nepovoljan položaj koji je država prethodno nametnula društvu DPAG. Njemačka stoga smatra da DPAG nije ostvario prednost i da nije narušeno tržišno natjecanje ili trgovina ako država uplaćuje doprinos u mirovinski fond. |
| --- | --- |

(79)

Njemačka tijela smatraju da je financiranje prijevremenog umirovljenja državnih službenika zaposlenih prije privatizacije društva DPAG ostala osnovna obveza države u odnosu na njezine državne službenike. Stoga je suodgovornost društva DPAG za financiranje mirovinskog fonda uključivala netipične posebne troškove. Doprinosom države mirovinskim obvezama samo je djelomično neutraliziran objektivno nepovoljan položaj koji je država prethodno nametnula društvu DPAG. Njemačka stoga smatra da DPAG nije ostvario prednost i da nije narušeno tržišno natjecanje ili trgovina ako država uplaćuje doprinos u mirovinski fond.

| (80) | Njemačka na temelju presude Combus (24) smatra da plaćanje troškova mirovina koje je država vršila tijekom privatizacije bivših pružatelja univerzalnih usluga u državnom vlasništvu, pri čemu ti troškovi premašuju razinu koju uobičajeno preuzimaju privatni konkurenti, ne čini potporu. Smatra da bi za ocjenu postojanja potpore trebalo usporediti socijalne naknade za državne službenike društva Deutsche Post sa socijalnim naknadama konkurenata. |
| --- | --- |

(80)

Njemačka na temelju presude Combus (24) smatra da plaćanje troškova mirovina koje je država vršila tijekom privatizacije bivših pružatelja univerzalnih usluga u državnom vlasništvu, pri čemu ti troškovi premašuju razinu koju uobičajeno preuzimaju privatni konkurenti, ne čini potporu. Smatra da bi za ocjenu postojanja potpore trebalo usporediti socijalne naknade za državne službenike društva Deutsche Post sa socijalnim naknadama konkurenata.

Combus

24

5.   OCJENA POTPORE ZA MIROVINSKU MJERU

OCJENA POTPORE ZA MIROVINSKU MJERU

| (81) | U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku koja narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”. |
| --- | --- |

(81)

U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku koja narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”.

| (82) | Mjera se smatra državnom potporom ako su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti: (a) mjeru su putem državnih sredstava dodijelile države članice, (b) njome se dodjeljuje selektivna gospodarska prednost određenim poduzetnicima ili proizvodnji određene robe, (c) prednošću se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje i (d) mjera utječe na trgovinu unutar EU-a. |
| --- | --- |

(82)

Mjera se smatra državnom potporom ako su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti: (a) mjeru su putem državnih sredstava dodijelile države članice, (b) njome se dodjeljuje selektivna gospodarska prednost određenim poduzetnicima ili proizvodnji određene robe, (c) prednošću se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje i (d) mjera utječe na trgovinu unutar EU-a.

| (83) | Budući da se mirovinska mjera temelji na članku 16. PostPersG-a i da se financira iz javnog proračuna, ona se može pripisati državi i dodjeljuje se putem državnih sredstava u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Osim toga, mirovinska je mjera selektivna jer se provodila samo kako bi se Deutsche Post djelomično oslobodilo troškova mirovina državnih službenika i jer se time u konačnici pogoduje društvu Deutsche Post. |
| --- | --- |

(83)

Budući da se mirovinska mjera temelji na članku 16. PostPersG-a i da se financira iz javnog proračuna, ona se može pripisati državi i dodjeljuje se putem državnih sredstava u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Osim toga, mirovinska je mjera selektivna jer se provodila samo kako bi se Deutsche Post djelomično oslobodilo troškova mirovina državnih službenika i jer se time u konačnici pogoduje društvu Deutsche Post.

5.1.   Postojanje financijske prednosti

Postojanje financijske prednosti

5.1.1.   Primjenjiva metodologija za ocjenu postojanja prednosti

Primjenjiva metodologija za ocjenu postojanja prednosti

| (84) | Njemačka na temelju presude Combus tvrdi da mirovinskom mjerom nije osigurana nikakva financijska prednost jer je njome Deutsche Post oslobođen prekomjernih troškova mirovina. |
| --- | --- |

(84)

Njemačka na temelju presude Combus tvrdi da mirovinskom mjerom nije osigurana nikakva financijska prednost jer je njome Deutsche Post oslobođen prekomjernih troškova mirovina.

Combus

| (85) | Komisija je u odluci iz 2012. odbacila tvrdnje Njemačke da postojanje prednosti treba utvrditi na temelju sudske prakse iz predmeta Combus. |
| --- | --- |

(85)

Komisija je u odluci iz 2012. odbacila tvrdnje Njemačke da postojanje prednosti treba utvrditi na temelju sudske prakse iz predmeta Combus.

Combus

| (86) | Međutim, Komisija nakon poništenja odluke iz 2012. i odluke o produljenju iz 2011. smatra da je presude Općeg suda u predmetima T-143/12 (25) i T-388/11 (26) obvezuju da u skladu s člankom 266. UFEU-u primjeni sudsku praksu iz predmeta Combus u odnosu na mirovinsku mjeru. U skladu s člankom 266. prvim stavkom UFEU-a „[i]nstitucija [...] čiji je akt proglašen ništavim, ili čije je propuštanje djelovanja proglašeno protivnim ovom Ugovoru, dužn[a je] poduzeti potrebne mjere kako bi postupila sukladno presudi Suda”. |
| --- | --- |

(86)

Međutim, Komisija nakon poništenja odluke iz 2012. i odluke o produljenju iz 2011. smatra da je presude Općeg suda u predmetima T-143/12 (25) i T-388/11 (26) obvezuju da u skladu s člankom 266. UFEU-u primjeni sudsku praksu iz predmeta Combus u odnosu na mirovinsku mjeru. U skladu s člankom 266. prvim stavkom UFEU-a „[i]nstitucija [...] čiji je akt proglašen ništavim, ili čije je propuštanje djelovanja proglašeno protivnim ovom Ugovoru, dužn[a je] poduzeti potrebne mjere kako bi postupila sukladno presudi Suda”.

25

26

Combus

| (87) | U svojoj presudi od 14. srpnja 2016. Opći sud utvrdio je da „sama tvrdnja da su troškovi mirovina pripadali troškovima, koji uobičajeno opterećuju proračun poduzetnika, nije u ovom slučaju dostatan dokaz da je Deutsche Post imao stvarnu gospodarsku korist. Komisija, koja je morala dokazati takvu prednost, to nije učinila te je time počinila povredu koja se tiče prava” (27). |
| --- | --- |

(87)

U svojoj presudi od 14. srpnja 2016. Opći sud utvrdio je da „sama tvrdnja da su troškovi mirovina pripadali troškovima, koji uobičajeno opterećuju proračun poduzetnika, nije u ovom slučaju dostatan dokaz da je Deutsche Post imao stvarnu gospodarsku korist. Komisija, koja je morala dokazati takvu prednost, to nije učinila te je time počinila povredu koja se tiče prava” (27).

27

| (88) | Komisija će u tom kontekstu ocijeniti postojanje prednosti za društvo Deutsche Post primjenjujući sudsku praksu iz predmeta Combus. Naime, suprotno mišljenju društva UPS, Komisija posebno smatra da je pri ocjeni mirovinske mjere obvezna primijeniti sudsku praksu iz predmeta Combus, a ne onu iz predmeta Orange (28). Konkretno, Komisija smatra da se činjenicom da je Sud u toj presudi možda prestao primjenjivati svoj pravni pristup primijenjen u predmetu Combus, i da stoga sudska praksa iz tog predmeta možda više nije primjenjiva na slične mjere u drugim predmetima, ne dovodi u pitanje Komisijina obveza primjene metodologije iz predmeta Combus na mirovinsku mjeru u ovom predmetu u skladu s člankom 266. prvim stavkom UFEU-a (vidjeti uvodnu izjavu (86).). |
| --- | --- |

(88)

Komisija će u tom kontekstu ocijeniti postojanje prednosti za društvo Deutsche Post primjenjujući sudsku praksu iz predmeta Combus. Naime, suprotno mišljenju društva UPS, Komisija posebno smatra da je pri ocjeni mirovinske mjere obvezna primijeniti sudsku praksu iz predmeta Combus, a ne onu iz predmeta Orange (28). Konkretno, Komisija smatra da se činjenicom da je Sud u toj presudi možda prestao primjenjivati svoj pravni pristup primijenjen u predmetu Combus, i da stoga sudska praksa iz tog predmeta možda više nije primjenjiva na slične mjere u drugim predmetima, ne dovodi u pitanje Komisijina obveza primjene metodologije iz predmeta Combus na mirovinsku mjeru u ovom predmetu u skladu s člankom 266. prvim stavkom UFEU-a (vidjeti uvodnu izjavu (86).).

Combus

Combus

Orange

28

Combus

Combus

5.1.2.   Postojanje prednosti u ovom predmetu

Postojanje prednosti u ovom predmetu

| (89) | S obzirom na to da se u ovom predmetu primjenjuje sudska praksa iz predmeta Combus, Komisija će ocijeniti je li Njemačka društvu Deutsche Post dodijelila gospodarsku prednost u odnosu na njegove konkurente time što je preuzela odgovornost za razliku između paušalnog iznosa utvrđenog za razdoblje od 1995. do 1999. i ukupnog iznosa troškova mirovina bivših državnih službenika društva Deutsche Post. |
| --- | --- |

(89)

S obzirom na to da se u ovom predmetu primjenjuje sudska praksa iz predmeta Combus, Komisija će ocijeniti je li Njemačka društvu Deutsche Post dodijelila gospodarsku prednost u odnosu na njegove konkurente time što je preuzela odgovornost za razliku između paušalnog iznosa utvrđenog za razdoblje od 1995. do 1999. i ukupnog iznosa troškova mirovina bivših državnih službenika društva Deutsche Post.

Combus

| (90) | Komisija će tu analizu provesti u sljedeća tri koraka kako bi utvrdila postojanje prednosti:






  (a) | prvo će utvrditi razinu doprinosa drugih poduzetnika u sektoru pošte/paketa za socijalno osiguranje na temelju plaće; |
| --- | --- | --- |

(90)

Komisija će tu analizu provesti u sljedeća tri koraka kako bi utvrdila postojanje prednosti:

(a)

prvo će utvrditi razinu doprinosa drugih poduzetnika u sektoru pošte/paketa za socijalno osiguranje na temelju plaće;

| (b) | zatim će utvrditi razinu doprinosa za socijalno osiguranje na temelju plaće koje Deutsche Post snosi za svoje državne službenike; |
| --- | --- |

(b)

zatim će utvrditi razinu doprinosa za socijalno osiguranje na temelju plaće koje Deutsche Post snosi za svoje državne službenike;

| (c) | naposljetku će usporediti te dvije razine. |
| --- | --- |

(c)

naposljetku će usporediti te dvije razine.

5.1.2.1.   Razina doprinosa drugih poduzetnika u sektoru pošte/paketa za socijalno osiguranje

Razina doprinosa drugih poduzetnika u sektoru pošte/paketa za socijalno osiguranje

5.1.2.1.1.   Izračun referentne stope

| (91) | Privatni konkurenti moraju državi iz svojih prihoda obvezno plaćati udio poslodavca i udio zaposlenika u doprinosima za socijalno osiguranje. Kako je prikazano na slici 3., ukupna stopa obveznih doprinosa za socijalno osiguranje u razdoblju od 1995. do 1999. kretala se u rasponu od približno 39 % do 42 % bruto plaće. Stope obveznih doprinosa poslodavca i zaposlenika za socijalno osiguranje bile su u rasponu od približno 19 % do 21 % bruto plaće (vidjeti uvodnu izjavu 68).). |
| --- | --- |

(91)

Privatni konkurenti moraju državi iz svojih prihoda obvezno plaćati udio poslodavca i udio zaposlenika u doprinosima za socijalno osiguranje. Kako je prikazano na slici 3., ukupna stopa obveznih doprinosa za socijalno osiguranje u razdoblju od 1995. do 1999. kretala se u rasponu od približno 39 % do 42 % bruto plaće. Stope obveznih doprinosa poslodavca i zaposlenika za socijalno osiguranje bile su u rasponu od približno 19 % do 21 % bruto plaće (vidjeti uvodnu izjavu 68).).

| (92) | U usporedbi s privatnim zaposlenicima, državni službenici ne moraju plaćati udio u doprinosima za socijalno osiguranje za zdravstvenu i dugotrajnu skrb, već moraju sami pokriti 30 % do 50 % svojih troškova zdravstvene i dugotrajne skrbi (na primjer, sklapanjem dodatnog privatnog osiguranja). Međutim, može se pretpostaviti da doprinos državnih službenika vlastitim troškovima zdravstvene i dugotrajne skrbi u iznosu od 30 % do 50 % uglavnom odgovara, s obzirom na svoj gospodarski učinak, doprinosu privatnih zaposlenika za obvezno zdravstveno osiguranje i osiguranje za dugotrajnu skrb (29). |
| --- | --- |

(92)

U usporedbi s privatnim zaposlenicima, državni službenici ne moraju plaćati udio u doprinosima za socijalno osiguranje za zdravstvenu i dugotrajnu skrb, već moraju sami pokriti 30 % do 50 % svojih troškova zdravstvene i dugotrajne skrbi (na primjer, sklapanjem dodatnog privatnog osiguranja). Međutim, može se pretpostaviti da doprinos državnih službenika vlastitim troškovima zdravstvene i dugotrajne skrbi u iznosu od 30 % do 50 % uglavnom odgovara, s obzirom na svoj gospodarski učinak, doprinosu privatnih zaposlenika za obvezno zdravstveno osiguranje i osiguranje za dugotrajnu skrb (29).

29

| (93) | Osim toga, državni službenici ne uplaćuju doprinose za svoje mirovinsko osiguranje i osiguranje za slučaj nezaposlenosti. Doprinos društva Deutsche Post stoga bi trebao biti veći od udjela privatnih poslodavaca i uključivati cjelokupni trošak mirovinskog osiguranja i osiguranja za slučaj nezaposlenosti te preostale troškove zdravstvene i dugotrajne skrbi državnih službenika. |
| --- | --- |

(93)

Osim toga, državni službenici ne uplaćuju doprinose za svoje mirovinsko osiguranje i osiguranje za slučaj nezaposlenosti. Doprinos društva Deutsche Post stoga bi trebao biti veći od udjela privatnih poslodavaca i uključivati cjelokupni trošak mirovinskog osiguranja i osiguranja za slučaj nezaposlenosti te preostale troškove zdravstvene i dugotrajne skrbi državnih službenika.

| (94) | Referentna stopa doprinosa društva Deutsche Post za socijalno osiguranje („referentna stopa”) stoga mora uključivati ukupne stope doprinosa (ukupna stopa doprinosa = udio poslodavca + udio zaposlenika) za mirovinsko osiguranje i osiguranje za slučaj nezaposlenosti te udio poslodavca u zdravstvenom osiguranju i osiguranju za dugotrajnu skrb. |
| --- | --- |

(94)

Referentna stopa doprinosa društva Deutsche Post za socijalno osiguranje („referentna stopa”) stoga mora uključivati ukupne stope doprinosa (ukupna stopa doprinosa = udio poslodavca + udio zaposlenika) za mirovinsko osiguranje i osiguranje za slučaj nezaposlenosti te udio poslodavca u zdravstvenom osiguranju i osiguranju za dugotrajnu skrb.

| (95) | Kako je prikazano u tablici 1. u nastavku, referentna stopa iznosila je od 32 % do 34,5 % bruto plaće privatnih zaposlenika u razdoblju od 1995. do 1999.

  Tablica 1.


  Referentna stopa doprinosa za socijalno osiguranje društva Deutsche Post











  (%) |
| --- | --- |
| | 1995. | 1996. | 1997. | 1998. | 1999. |
| Udio poslodavca | 19,49 | 20,01 | 21,07 | 21,07 | 20,77 |
| Zdravstveno osiguranje | 6,44 | 6,48 | 6,82 | 6,82 | 6,82 |
| Osiguranje za dugotrajnu skrb | 0,50 | 0,68 | 0,85 | 0,85 | 0,85 |
| Osiguranje za slučaj nezaposlenosti | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 |
| Mirovinsko osiguranje | 9,30 | 9,60 | 10,15 | 10,15 | 9,85 |
| Udio zaposlenika | 12,55 | 12,85 | 13,40 | 13,40 | 13,10 |
| Osiguranje za slučaj nezaposlenosti | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 |
| Mirovinsko osiguranje | 9,30 | 9,60 | 10,15 | 10,15 | 9,85 |
| Referentna stopa društva Deutsche Post | 32,04 | 32,86 | 34,47 | 34,47 | 33,87 |

(95)

Kako je prikazano u tablici 1. u nastavku, referentna stopa iznosila je od 32 % do 34,5 % bruto plaće privatnih zaposlenika u razdoblju od 1995. do 1999.

Tablica 1.

Tablica 1.

Referentna stopa doprinosa za socijalno osiguranje društva Deutsche Post

Referentna stopa doprinosa za socijalno osiguranje društva Deutsche Post

(%)

1995.

1996.

1997.

1998.

1999.

Udio poslodavca

Udio poslodavca

19,49

19,49

20,01

20,01

21,07

21,07

21,07

21,07

20,77

20,77

Zdravstveno osiguranje

6,44

6,48

6,82

6,82

6,82

Osiguranje za dugotrajnu skrb

0,50

0,68

0,85

0,85

0,85

Osiguranje za slučaj nezaposlenosti

3,25

3,25

3,25

3,25

3,25

Mirovinsko osiguranje

9,30

9,60

10,15

10,15

9,85

Udio zaposlenika

Udio zaposlenika

12,55

12,55

12,85

12,85

13,40

13,40

13,40

13,40

13,10

13,10

Osiguranje za slučaj nezaposlenosti

3,25

3,25

3,25

3,25

3,25

Mirovinsko osiguranje

9,30

9,60

10,15

10,15

9,85

Referentna stopa društva Deutsche Post

Referentna stopa društva Deutsche Post

32,04

32,04

32,86

32,86

34,47

34,47

34,47

34,47

33,87

33,87

5.1.2.1.2.   Izračun osnovice bruto plaće

| (96) | Budući da bi razina doprinosa za socijalno osiguranje koju Deutsche Post mora snositi za svoje državne službenike trebala odgovarati razini obveznih doprinosa za socijalno osiguranje, važno je da Deutsche Post ne podliježe samo odgovarajućoj stopi, nego i da se ta stopa izračunava na temelju odgovarajuće osnovice bruto plaće. |
| --- | --- |

(96)

Budući da bi razina doprinosa za socijalno osiguranje koju Deutsche Post mora snositi za svoje državne službenike trebala odgovarati razini obveznih doprinosa za socijalno osiguranje, važno je da Deutsche Post ne podliježe samo odgovarajućoj stopi, nego i da se ta stopa izračunava na temelju odgovarajuće osnovice bruto plaće.

| (97) | Stoga je potrebno izračunati bruto plaću državnih službenika („bruto plaća državnih službenika”) koja čini odgovarajuću osnovica bruto plaće u odnosu na bruto plaću privatnih zaposlenika. |
| --- | --- |

(97)

Stoga je potrebno izračunati bruto plaću državnih službenika („bruto plaća državnih službenika”) koja čini odgovarajuću osnovica bruto plaće u odnosu na bruto plaću privatnih zaposlenika.

| (98) | Pretpostavlja se da doprinosi državnih službenika za zdravstvenu i dugotrajnu skrb odgovaraju doprinosima privatnih zaposlenika za obvezno zdravstveno osiguranje i osiguranje za dugotrajnu skrb (vidjeti uvodnu izjavu 92).). Stoga u tom pogledu nije potrebna prilagodba osnovice plaće. Međutim, budući da državni službenici ne uplaćuju doprinose za mirovinsko osiguranje i osiguranje za slučaj nezaposlenosti (vidjeti uvodnu izjavu 93).), ostvarenu bi plaću (tj. stvarne troškove plaće) trebalo povećati primjenom čimbenika kojim se uzima u obzir udio privatnih zaposlenika u doprinosima za obvezno mirovinsko osiguranje i osiguranje za slučaj nezaposlenosti. |
| --- | --- |

(98)

Pretpostavlja se da doprinosi državnih službenika za zdravstvenu i dugotrajnu skrb odgovaraju doprinosima privatnih zaposlenika za obvezno zdravstveno osiguranje i osiguranje za dugotrajnu skrb (vidjeti uvodnu izjavu 92).). Stoga u tom pogledu nije potrebna prilagodba osnovice plaće. Međutim, budući da državni službenici ne uplaćuju doprinose za mirovinsko osiguranje i osiguranje za slučaj nezaposlenosti (vidjeti uvodnu izjavu 93).), ostvarenu bi plaću (tj. stvarne troškove plaće) trebalo povećati primjenom čimbenika kojim se uzima u obzir udio privatnih zaposlenika u doprinosima za obvezno mirovinsko osiguranje i osiguranje za slučaj nezaposlenosti.

| (99) | Sljedećom formulom ostvarena plaća pretvara se u bruto plaću koja odgovara bruto plaći privatnih zaposlenika: |
| --- | --- |

(99)

Sljedećom formulom ostvarena plaća pretvara se u bruto plaću koja odgovara bruto plaći privatnih zaposlenika:

Image 4

| (100) | Primjenom te formule na 1997. dobio bi se, na primjer, sljedeći rezultat: |
| --- | --- |

(100)

Primjenom te formule na 1997. dobio bi se, na primjer, sljedeći rezultat:

Image 5

| (101) | Uzimajući u obzir, na primjer, stope doprinosa za 1997., bruto plaća državnih službenika veća je za 15 % od njihove ostvarene plaće. |
| --- | --- |

(101)

Uzimajući u obzir, na primjer, stope doprinosa za 1997., bruto plaća državnih službenika veća je za 15 % od njihove ostvarene plaće.

5.1.2.2.   Utvrđivanje doprinosa za socijalno osiguranje na temelju bruto plaće koje Deutsche Post snosi za svoje državne službenike

Utvrđivanje doprinosa za socijalno osiguranje na temelju bruto plaće koje Deutsche Post snosi za svoje državne službenike

5.1.2.2.1.   Prednost na temelju usporedbe s referentnom stopom

| (102) | U skladu s člankom 16. stavkom 1. PostPersRG-a, Deutsche Post morao je u razdoblju od 1995. do 1999. u mirovinski fond uplatiti godišnje doprinose od 2,045 milijardi EUR, što ukupno iznosi 10,225 milijardi EUR. |
| --- | --- |

(102)

U skladu s člankom 16. stavkom 1. PostPersRG-a, Deutsche Post morao je u razdoblju od 1995. do 1999. u mirovinski fond uplatiti godišnje doprinose od 2,045 milijardi EUR, što ukupno iznosi 10,225 milijardi EUR.

| (103) | Na temelju toga i uzimajući u obzir prethodno navedeno, moguće je izračunati doprinose društva Deutsche Post za socijalno osiguranje na temelju bruto plaće u razdoblju od 1995. do 1999. i usporediti ih s referentnom stopom utvrđenom u uvodnoj izjavi (97).

  Tablica 2.


  Doprinosi za socijalno osiguranje na temelju bruto plaće društva Deutsche Post i referentna stopa | 1995. | 1996. | 1997. | 1998. | 1999. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Doprinos društva Deutsche Post mirovinskom fondu
  (u milijardama EUR) | 2,045 | 2,045 | 2,045 | 2,045 | 2,045 |
| Neto plaće državnih službenika
  (u milijardama EUR) | 3,522 | 2,992 | 2,712 | 2,581 | 2,288 |
| Bruto plaće državnih službenika
  (u milijardama EUR) | 4,050 | 3,441 | 3,119 | 2,968 | 2,631 |
| Doprinos društva Deutsche Post kao % bruto plaća | 50 % | 59 % | 66 % | 69 % | 78 % |
| Referentna stopa | 31,93 % | 33,29 % | 34,44 % | 34,46 % | 33,85 % |

(103)

Na temelju toga i uzimajući u obzir prethodno navedeno, moguće je izračunati doprinose društva Deutsche Post za socijalno osiguranje na temelju bruto plaće u razdoblju od 1995. do 1999. i usporediti ih s referentnom stopom utvrđenom u uvodnoj izjavi (97).

Tablica 2.

Tablica 2.

Doprinosi za socijalno osiguranje na temelju bruto plaće društva Deutsche Post i referentna stopa

Doprinosi za socijalno osiguranje na temelju bruto plaće društva Deutsche Post i referentna stopa

1995.

1996.

1997.

1998.

1999.

Doprinos društva Deutsche Post mirovinskom fondu

(u milijardama EUR)

2,045

2,045

2,045

2,045

2,045

Neto plaće državnih službenika

(u milijardama EUR)

3,522

2,992

2,712

2,581

2,288

Bruto plaće državnih službenika

(u milijardama EUR)

4,050

3,441

3,119

2,968

2,631

Doprinos društva Deutsche Post kao % bruto plaća

Doprinos društva Deutsche Post kao % bruto plaća

50 %

50 %

59 %

59 %

66 %

66 %

69 %

69 %

78 %

78 %

Referentna stopa

Referentna stopa

31,93 %

31,93 %

33,29 %

33,29 %

34,44 %

34,44 %

34,46 %

34,46 %

33,85 %

33,85 %

| (104) | Iz tog izračuna ne proizlazi da je Deutsche Post ostvario prednost jer je platio više od izračunane referentne stope. |
| --- | --- |

(104)

Iz tog izračuna ne proizlazi da je Deutsche Post ostvario prednost jer je platio više od izračunane referentne stope.

5.1.2.2.2.   Prednost na temelju usporedbe s referentnom stopom uzimajući u obzir mogući učinak regulacije cijena

| (105) | Valja istaknuti da je Komisija u uvodnim izjavama od 332. do 338. odluke iz 2012. smatrala da je regulacija cijena društva Deutsche Post relevantan čimbenik za izračun doprinosa za socijalno osiguranje na temelju bruto plaće koje Deutsche Post stvarno snosi te za ocjenu proporcionalnosti mirovinske mjere. |
| --- | --- |

(105)

Valja istaknuti da je Komisija u uvodnim izjavama od 332. do 338. odluke iz 2012. smatrala da je regulacija cijena društva Deutsche Post relevantan čimbenik za izračun doprinosa za socijalno osiguranje na temelju bruto plaće koje Deutsche Post stvarno snosi te za ocjenu proporcionalnosti mirovinske mjere.

| (106) | To je bilo opravdano činjenicom da u skladu s člankom 20. stavcima 1. i 2. Zakona o poštanskim uslugama (Postgesetz) od 22. prosinca 1997. (30) („PostG”) Deutsche Post može od regulatornog tijela za poštanske usluge zahtijevati da pri određivanju dopuštene razine prihoda od isključivog prava i reguliranih usluga u troškove prenesene na potrošače uključi „prekomjerno socijalno opterećenje” i troškove učinkovitog pružanja univerzalne usluge. |
| --- | --- |

(106)

To je bilo opravdano činjenicom da u skladu s člankom 20. stavcima 1. i 2. Zakona o poštanskim uslugama (Postgesetz) od 22. prosinca 1997. (30) („PostG”) Deutsche Post može od regulatornog tijela za poštanske usluge zahtijevati da pri određivanju dopuštene razine prihoda od isključivog prava i reguliranih usluga u troškove prenesene na potrošače uključi „prekomjerno socijalno opterećenje” i troškove učinkovitog pružanja univerzalne usluge.

Postgesetz

30

| (107) | Regulatorno tijelo za poštanske usluge prvi put je prihvatilo taj pristup u odluci o gornjoj granici cijena iz 2002. (koja se primjenjivala od 1. siječnja 2003.) te je odobrilo i „prekomjerno socijalno opterećenje” u odlukama o gornjoj granici cijena iz 2007. i 2011. Komisija je smatrala da je s gospodarskog stajališta to dovelo do toga da je Deutsche Post zapravo snosio manje stope doprinosa za socijalne troškove od njegova očitog doprinosa mirovinskom fondu. Komisija je na temelju tog razmatranja u odluci iz 2012. mogla utvrditi i kvantificirati iznos nespojive potpore koju je potrebno vratiti za razdoblje od 1. siječnja 2003. do trenutka prestanka komparativne prednosti. |
| --- | --- |

(107)

Regulatorno tijelo za poštanske usluge prvi put je prihvatilo taj pristup u odluci o gornjoj granici cijena iz 2002. (koja se primjenjivala od 1. siječnja 2003.) te je odobrilo i „prekomjerno socijalno opterećenje” u odlukama o gornjoj granici cijena iz 2007. i 2011. Komisija je smatrala da je s gospodarskog stajališta to dovelo do toga da je Deutsche Post zapravo snosio manje stope doprinosa za socijalne troškove od njegova očitog doprinosa mirovinskom fondu. Komisija je na temelju tog razmatranja u odluci iz 2012. mogla utvrditi i kvantificirati iznos nespojive potpore koju je potrebno vratiti za razdoblje od 1. siječnja 2003. do trenutka prestanka komparativne prednosti.

| (108) | U pogledu ove Odluke, a time i ocjene mirovinske mjere za razdoblje od 1995. do 1999., moglo bi se razmotriti treba li u okviru ocjene postojanja prednosti na temelju metodologije iz predmeta Combus uzeti u obzir mogući učinak regulacije cijena društva Deutsche Post pri utvrđivanju moguće prednosti koja je mirovinskom mjerom dodijeljena gospodarskom subjektu. |
| --- | --- |

(108)

U pogledu ove Odluke, a time i ocjene mirovinske mjere za razdoblje od 1995. do 1999., moglo bi se razmotriti treba li u okviru ocjene postojanja prednosti na temelju metodologije iz predmeta Combus uzeti u obzir mogući učinak regulacije cijena društva Deutsche Post pri utvrđivanju moguće prednosti koja je mirovinskom mjerom dodijeljena gospodarskom subjektu.

Combus

| (109) | Međutim, Komisija smatra da mogući učinak regulacije cijena u svakom slučaju nije relevantan kada je riječ o vremenskom području primjene mjere koja se ocjenjuje u ovoj Odluci, odnosno razdoblju od 1995. do 1999. |
| --- | --- |

(109)

Međutim, Komisija smatra da mogući učinak regulacije cijena u svakom slučaju nije relevantan kada je riječ o vremenskom području primjene mjere koja se ocjenjuje u ovoj Odluci, odnosno razdoblju od 1995. do 1999.

| (110) | Naime, kako je Komisija navela u odluci iz 2012., prva odluka o gornjoj granici cijena regulatornog tijela za poštanske usluge, u kojoj je uzeto u obzir „prekomjerno socijalno opterećenje” kako je propisano u PostG-u, donesena je tek 2002. za razdoblje od 2003. do 2007. (31) S druge strane, Komisija je u pogledu razdoblja prije 2003. smatrala da se ne može sa sigurnošću zaključiti na temelju pravne osnove za regulirane cijene koja je bila na snazi u razdoblju od 1995. do 2002. kako su nadležna tijela odredila sastav reguliranih cijena na ex ante osnovi (32). Komisija je u tom kontekstu objasnila da u nedostatku bilo kakvog elementa tarife namijenjenog za socijalne troškove nije bilo moguće odrediti razinu doprinosa za socijalno osiguranje na temelju bruto plaće uzimajući u obzir regulaciju cijena društva Deutsche Post (33). Komisija je na temelju tih razmatranja u odluci iz 2012. zaključila da ne može utvrditi niti kvantificirati iznos nespojive potpore za razdoblje od 1995. do 2002. (34) |
| --- | --- |

(110)

Naime, kako je Komisija navela u odluci iz 2012., prva odluka o gornjoj granici cijena regulatornog tijela za poštanske usluge, u kojoj je uzeto u obzir „prekomjerno socijalno opterećenje” kako je propisano u PostG-u, donesena je tek 2002. za razdoblje od 2003. do 2007. (31) S druge strane, Komisija je u pogledu razdoblja prije 2003. smatrala da se ne može sa sigurnošću zaključiti na temelju pravne osnove za regulirane cijene koja je bila na snazi u razdoblju od 1995. do 2002. kako su nadležna tijela odredila sastav reguliranih cijena na ex ante osnovi (32). Komisija je u tom kontekstu objasnila da u nedostatku bilo kakvog elementa tarife namijenjenog za socijalne troškove nije bilo moguće odrediti razinu doprinosa za socijalno osiguranje na temelju bruto plaće uzimajući u obzir regulaciju cijena društva Deutsche Post (33). Komisija je na temelju tih razmatranja u odluci iz 2012. zaključila da ne može utvrditi niti kvantificirati iznos nespojive potpore za razdoblje od 1995. do 2002. (34)

31

ex ante

32

33

34

| (111) | Komisija za potrebe ove Odluke smatra da se ta razmatranja primjenjuju na isti način u okviru ocjene postojanja prednosti na temelju metodologije iz predmeta Combus, tj. usporedbe opisane u uvodnoj izjavi (90). Budući da unatoč svim nastojanjima ne može kvantificirati mogući učinak regulacije cijena na doprinose za socijalno osiguranje na temelju bruto plaće koje Deutsche Post snosi za svoje državne službenike, Komisija ne može utvrditi postojanje prednosti na toj osnovi. |
| --- | --- |

(111)

Komisija za potrebe ove Odluke smatra da se ta razmatranja primjenjuju na isti način u okviru ocjene postojanja prednosti na temelju metodologije iz predmeta Combus, tj. usporedbe opisane u uvodnoj izjavi (90). Budući da unatoč svim nastojanjima ne može kvantificirati mogući učinak regulacije cijena na doprinose za socijalno osiguranje na temelju bruto plaće koje Deutsche Post snosi za svoje državne službenike, Komisija ne može utvrditi postojanje prednosti na toj osnovi.

Combus

5.2.   Zaključak u pogledu postojanja financijske prednosti

Zaključak u pogledu postojanja financijske prednosti

| (112) | Ako se Komisija ograniči na izravnu usporedbu doprinosa društva Deutsche Post mirovinskom fondu i relevantne referentne stope, iz prethodno navedenog proizlazi da se ne može utvrditi postojanje prednosti za društvo Deutsche Post. Štoviše, čak i ako bi Komisija proširila svoju ocjenu te uzela u obzir mogući učinak regulacije cijena društva Deutsche Post, pod pretpostavkom da bi to bilo opravdano, i dalje ne bi bilo moguće odrediti i kvantificirati konkretnu prednost za razdoblje od 1995. do 1999. te je povezati s mirovinskom mjerom. |
| --- | --- |

(112)

Ako se Komisija ograniči na izravnu usporedbu doprinosa društva Deutsche Post mirovinskom fondu i relevantne referentne stope, iz prethodno navedenog proizlazi da se ne može utvrditi postojanje prednosti za društvo Deutsche Post. Štoviše, čak i ako bi Komisija proširila svoju ocjenu te uzela u obzir mogući učinak regulacije cijena društva Deutsche Post, pod pretpostavkom da bi to bilo opravdano, i dalje ne bi bilo moguće odrediti i kvantificirati konkretnu prednost za razdoblje od 1995. do 1999. te je povezati s mirovinskom mjerom.

| (113) | Komisija na temelju prethodno navedenog smatra da ne može utvrditi da je mirovinskom mjerom, koja je u razdoblju od 1995. do 1999. provedena u korist društva Deutsche Post, tom gospodarskom subjektu dodijeljena prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Budući da se ne može utvrditi postojanje prednosti, koja je jedan od kumulativnih uvjeta za postojanje potpore, Komisija zaključuje da mirovinska mjera nije uključivala državnu potporu. |
| --- | --- |

(113)

Komisija na temelju prethodno navedenog smatra da ne može utvrditi da je mirovinskom mjerom, koja je u razdoblju od 1995. do 1999. provedena u korist društva Deutsche Post, tom gospodarskom subjektu dodijeljena prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Budući da se ne može utvrditi postojanje prednosti, koja je jedan od kumulativnih uvjeta za postojanje potpore, Komisija zaključuje da mirovinska mjera nije uključivala državnu potporu.

6.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

| (114) | Komisija utvrđuje da mirovinska mjera koju je Njemačka provela u razdoblju od 1995. do 1999. ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, |
| --- | --- |

(114)

Komisija utvrđuje da mirovinska mjera koju je Njemačka provela u razdoblju od 1995. do 1999. ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Mirovinska mjera koju je Njemačka provela u korist društva Deutsche Post u razdoblju od 1995. do 1999. ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Njemačkoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 7. veljače 2020.

Za Komisiju

Margrethe VESTAGER

Izvršna potpredsjednica

---

(1)  
  SL C 306, 23.10.1999., str. 25.

1

(2)  
  SL C 306, 23.10.1999., str. 25.

2

(3)  Odluka Komisije 2002/753/EZ od 19. lipnja 2002. o mjerama koje je Savezna Republika Njemačka provela u korist društva Deutsche Post AG (SL L 247, 14.9.2002., str. 27.).

3

(4)  
  SL C 245, 19.10.2007., str. 21.

4

(5)  Presuda Općeg suda od 8. prosinca 2011., Deutsche Post protiv Komisije, T-421/07, ECLI:EU:T:2011:720.

5

Deutsche Post protiv Komisije

(6)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 108. ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.).

6

(7)  Rješenje Općeg suda od 14. srpnja 2010., Deutsche Post protiv Komisije, T-570/08, ECLI:EU:T:2010:31, rješenje Općeg suda od 14. srpnja 2010., Deutsche Post protiv Komisije, T-571/08, ECLI:EU:T:2010:312, presuda Suda od 13. listopada 2011., Deutsche Post i Njemačka protiv Komisije, C-463/10 P i C-475/10 P, ECLI:EU:C:2011:656, rješenje predsjednika Općeg suda (drugo vijeće) od 10. svibnja 2012., Njemačka protiv Komisije, T-571/08 RENV, ECLI:EU:T:2012:228, i presuda Općeg suda od 12. studenoga 2013., Deutsche Post protiv Komisije, T-570/08 RENV, ECLI:EU:T:2013:589.

7

Deutsche Post protiv Komisije

Deutsche Post protiv Komisije

Deutsche Post i Njemačka protiv Komisije

Njemačka protiv Komisije

Deutsche Post protiv Komisije

(8)  
  SL C 263, 7.9.2011., str. 4.

8

(9)  Charles River Associates, ožujak 2011, „Estimating a reasonable profit margin for provision of letter services” (Procjena razumne profitne marže za pružanje usluga dostave pisama), koju je Belgija dostavila u predmetu državne potpore SA.14588 – Državna potpora društvu bpost.

9

(10)  Odluka Komisije 2012/636/EU od 25. siječnja 2012. o mjerama C 36/07 (ex NN 25/07) koje je Njemačka provela u korist društva Deutsche Post AG (SL L 289, 19.10.2012., str. 1.).

10

(11)  Presuda Općeg suda od 1. srpnja 2008., Deutsche Post protiv Komisije, T-266/02, ECLI:EU:T:2008:235.

11

Deutsche Post protiv Komisije

(12)  Presuda Suda od 2. rujna 2010., Komisija protiv Deutsche Post, C-399/08 P, ECLI:EU:C:2010:481.

12

Komisija protiv Deutsche Post

(13)  Presuda Općeg suda od 8. prosinca 2011., Deutsche Post protiv Komisije, T-421/07, ECLI:EU:T:2011:720.

13

Deutsche Post protiv Komisije

(14)  Presuda Suda od 24. listopada 2013., Deutsche Post protiv Komisije, C-77/12 P, ECLI:EU:C:2013:695.

14

Deutsche Post protiv Komisije

(15)  Presuda Općeg suda od 18. rujna 2015., Deutsche Post protiv Komisije, T-421/07 RENV, ECLI:EU:T:2015:654.

15

(16)  Presuda Općeg suda od 14. srpnja 2016., Njemačka protiv Komisije, T-143/12, ECLI:EU:T:2016:406.

16

Njemačka protiv Komisije

(17)  Presuda Općeg suda od 10. travnja 2019., Deutsche Post protiv Komisije, T-388/11, ECLI:EU:T:2019:237.

17

Deutsche Post protiv Komisije

(18)  Članak 4. Zakona o reformi poštanskih usluga i telekomunikacija (Gesetz zur Neuordnung des Postwesens und der Telekommunikation (Postneuordnungsgesetz – PTNeuOG), 14. rujna 1994., Savezni službeni list (Bundesgesetzblatt) („BGBl.”) 1994., dio I., br. 61, str. 2325.

18

Gesetz zur Neuordnung des Postwesens und der Telekommunikation

Postneuordnungsgesetz

Bundesgesetzblatt

(19)  BGBl. 1976., dio I., br. 111, str. 2485.

19

(20)  Članak 1. Zakona o restrukturiranju poštanskih i telekomunikacijskih usluga i njemačke savezne poštanske službe (Gesetz zur Neustrukturierung des Post- und Fernmeldewesens und der Deutschen Bundespost (Poststrukturgesetz – PostStruktG), 8. lipnja 1989., BGBl. 1989., dio I., br. 25, str. 1026.

20

Gesetz zur Neustrukturierung des Post- und Fernmeldewesens und der Deutschen Bundespost

Poststrukturgesetz

(21)  Šestim sveskom Zakonika o socijalnoj sigurnosti (Sozialgesetzbuch, Sechstes Buch (SGB VI)) uređeno je mirovinsko osiguranje, trećim sveskom Zakonika (SGB III) uređeno je osiguranje za slučaj nezaposlenosti, petim sveskom Zakonika (SGB V) uređeno je zdravstveno osiguranje, Zakonom o dugotrajnoj skrbi (Gesetz zur sozialen Absicherung des Risikos der Pflegebedürftigkeit (Pflege-Versicherungsgesetz – PflegeVG)) od 26. svibnja 1994. (BGBl. 1994.,dio I., br. 30, str. 1014.) i jedanaestim sveskom Zakonika (SGB XI) uređeno je osiguranje za dugotrajnu skrb.

21

Sozialgesetzbuch

Sechstes Buch

Gesetz zur sozialen Absicherung des Risikos der Pflegebedürftigkeit

Pflege-Versicherungsgesetz

(22)  Presuda Suda od 26. listopada 2016., Orange protiv Komisije, C-211/15 P, ECLI:EU:C:2016:798.

22

Orange protiv Komisije

(23)  Presuda Općeg suda od 16. ožujka 2004., Danske Busvognmænd protiv Komisije, T-157/01, ECLI:EU:T:2004:76.

23

Danske Busvognmænd protiv Komisije

(24)  Presuda Općeg suda od 16. ožujka 2004., Danske Busvognmænd protiv Komisije, T-157/01, ECLI:EU:T:2004:76, točka 57.

24

Danske Busvognmænd protiv Komisije

(25)  Presuda Općeg suda od 14. srpnja 2016., Njemačka protiv Komisije, T-143/12, ECLI:EU:T:2016:406.

25

Njemačka protiv Komisije

(26)  Presuda Općeg suda od 10. travnja 2019., Deutsche Post protiv Komisije, T-388/11, ECLI:EU:T:2019:237.

26

Deutsche Post protiv Komisije

(27)  Presuda Općeg suda od 14. srpnja 2016., Njemačka protiv Komisije, T-143/12, ECLI:EU:T:2016:406, točka 154.

27

Njemačka protiv Komisije

(28)  Presuda Suda od 26. listopada 2016., Orange protiv Komisije, C-211/15 P, ECLI:EU:C:2016:798.

28

Orange protiv Komisije

(29)  S obzirom na to da udio zaposlenika u okviru sustava obveznog zdravstvenog osiguranja i osiguranja za dugotrajnu skrb za privatne zaposlenike odgovara približno polovini ukupne stope doprinosa (vidjeti uvodnu izjavu 68).), može se pretpostaviti da troškovi državnih službenika za dodatno privatno osiguranje koje pokriva 30 % do 50 % uglavnom odgovaraju doprinosu privatnih zaposlenika.

29

(30)  BGBl. 1997., dio I., br. 88, str. 3294.

30

(31)  Odluka 2012/636/EU, uvodna izjava 332.

31

(32)  
  Ibidem, uvodna izjava 329.

32

Ibidem

(33)  
  Ibidem, uvodna izjava 329.

33

Ibidem

(34)  
  Ibidem, uvodna izjava 408.

34

Ibidem

---

| 5.5.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 141/28 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 141/28

---

ODLUKA (EU) [2020/614] EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 30. travnja 2020.

o izmjeni Odluke (EU) 2019/1311 o trećoj seriji ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja (ESB/2020/25)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno prvu alineju njegova članka 127. stavka 2.,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno prvu alineju njegova članka 3. stavka 1., članak 12. stavak 1., drugu alineju članka 18. stavka 1. i drugu alineju članka 34. stavka 1.,

uzimajući u obzir Smjernicu (EU) 2015/510 Europske središnje banke od 19. prosinca 2014. o provedbi okvira monetarne politike Eurosustava (Smjernica o Općoj dokumentaciji) (ESB/2014/60) (1),

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 1. stavkom 4. Smjernice (EU) 2015/510 (ESB/2014/60) Upravno vijeće može u svakom trenutku promijeniti alate, instrumente, zahtjeve, kriterije i postupke za provođenje operacija monetarne politike Eurosustava. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 1. stavkom 4. Smjernice (EU) 2015/510 (ESB/2014/60) Upravno vijeće može u svakom trenutku promijeniti alate, instrumente, zahtjeve, kriterije i postupke za provođenje operacija monetarne politike Eurosustava.

| (2) | U provođenju svojih ovlaštenja u vezi stabilnosti cijena i radi očuvanja povoljnih uvjeta bankarskog kreditiranja i podržavanja prilagodljivog stava monetarne politike u državama članicama čija je valuta euro, Upravo vijeće je 22. srpnja 2019. donijelo Odluku (EU) 2019/1311 Europske središnje banke (ESB/2019/21) (2). Ovom Odlukom određeno je da se tijekom razdoblja od rujna 2019. do ožujka 2021. provede treća serija ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja. |
| --- | --- |

(2)

U provođenju svojih ovlaštenja u vezi stabilnosti cijena i radi očuvanja povoljnih uvjeta bankarskog kreditiranja i podržavanja prilagodljivog stava monetarne politike u državama članicama čija je valuta euro, Upravo vijeće je 22. srpnja 2019. donijelo Odluku (EU) 2019/1311 Europske središnje banke (ESB/2019/21) (2). Ovom Odlukom određeno je da se tijekom razdoblja od rujna 2019. do ožujka 2021. provede treća serija ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja.

| (3) | Upravno vijeće je 12. ožujka 2020., kako bi podržalo bankarsko kreditiranje onih koji su najviše pogođeni širenjem bolesti koronavirusa (COVID-19), a posebno malih i srednjih poduzeća, odlučilo izmijeniti određene ključne parametre treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja. Upravno vijeće donijelo je 16. ožujka 2020. Odluku (EU) 2020/407 Europske središnje banke (ESB/2020/13) (3) radi provedbe nekih od tih promjena. Ova je Odluka potrebna radi provedbe dodatnih promjena o kojima je donijelo odluku Upravno vijeće, posebno kako bi se osiguralo privremeno smanjenje kamatnih stopa koje se primjenjuju na sve ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije i kako bi se smanjio prag uspješnosti kreditiranja pod određenim uvjetima. |
| --- | --- |

(3)

Upravno vijeće je 12. ožujka 2020., kako bi podržalo bankarsko kreditiranje onih koji su najviše pogođeni širenjem bolesti koronavirusa (COVID-19), a posebno malih i srednjih poduzeća, odlučilo izmijeniti određene ključne parametre treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja. Upravno vijeće donijelo je 16. ožujka 2020. Odluku (EU) 2020/407 Europske središnje banke (ESB/2020/13) (3) radi provedbe nekih od tih promjena. Ova je Odluka potrebna radi provedbe dodatnih promjena o kojima je donijelo odluku Upravno vijeće, posebno kako bi se osiguralo privremeno smanjenje kamatnih stopa koje se primjenjuju na sve ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije i kako bi se smanjio prag uspješnosti kreditiranja pod određenim uvjetima.

| (4) | U pogledu odluke o smanjenju praga uspješnosti kreditiranja, Upravno vijeće je 12. ožujka 2020. odlučilo da bi trebao biti smanjen na 0 % u odnosu na razdoblje između 1. travnja 2020. i 31. ožujka 2021. Kako bi se također uzeli u obzir krediti koje su banke već odobrile od početka krize koju je u Europi uzrokovala bolest koronavirusa (COVID-19), datum početka tog razdoblja pomiče se na 1. ožujka 2020., kako je odlučeno 30. travnja 2020., dok datum završetka ostaje nepromijenjen, odnosno 31. ožujka 2021. Pored toga, kako bi se poduzelo sve što je potrebno zbog očekivanog smanjenja u bankarskom kreditiranju od 1. ožujka 2020. odstupanje od referentne vrijednosti stanja radi postizanja maksimalnog popusta kroz prethodne kriterije kreditiranja smanjeno je s 2,5 % na 1,15 %. |
| --- | --- |

(4)

U pogledu odluke o smanjenju praga uspješnosti kreditiranja, Upravno vijeće je 12. ožujka 2020. odlučilo da bi trebao biti smanjen na 0 % u odnosu na razdoblje između 1. travnja 2020. i 31. ožujka 2021. Kako bi se također uzeli u obzir krediti koje su banke već odobrile od početka krize koju je u Europi uzrokovala bolest koronavirusa (COVID-19), datum početka tog razdoblja pomiče se na 1. ožujka 2020., kako je odlučeno 30. travnja 2020., dok datum završetka ostaje nepromijenjen, odnosno 31. ožujka 2021. Pored toga, kako bi se poduzelo sve što je potrebno zbog očekivanog smanjenja u bankarskom kreditiranju od 1. ožujka 2020. odstupanje od referentne vrijednosti stanja radi postizanja maksimalnog popusta kroz prethodne kriterije kreditiranja smanjeno je s 2,5 % na 1,15 %.

| (5) | Osim toga, Upravno vijeće je 30. travnja 2020., kako bi se dodatno podržalo odobravanje kredita kućanstvima i poduzećima s obzirom na prevladavajuće gospodarske poremećaje i povećanu nesigurnost, odlučilo omogućiti dodatno privremeno smanjenje kamatnih stopa koje se pod određenim uvjetima primjenjuju na sve ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije. |
| --- | --- |

(5)

Osim toga, Upravno vijeće je 30. travnja 2020., kako bi se dodatno podržalo odobravanje kredita kućanstvima i poduzećima s obzirom na prevladavajuće gospodarske poremećaje i povećanu nesigurnost, odlučilo omogućiti dodatno privremeno smanjenje kamatnih stopa koje se pod određenim uvjetima primjenjuju na sve ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije.

| (6) | Kako bi se ti prilagođeni parametri primijenili s trenutačnim učinkom, ova bi Odluka trebala stupiti na snagu bez odgode. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se ti prilagođeni parametri primijenili s trenutačnim učinkom, ova bi Odluka trebala stupiti na snagu bez odgode.

| (7) | Odluku (EU) 2019/1311 (ESB/2019/21) trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(7)

Odluku (EU) 2019/1311 (ESB/2019/21) trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU

Članak 1.

Izmjene

Odluka (EU) 2019/1311 (ESB/2019/21) mijenja se kako slijedi:

| 1. | članak 1. mijenja se kako slijedi:






  (a) | sljedeće definicije se zamjenjuju:






  „(1) | „referentna vrijednost neto kreditiranja” znači iznos prihvatljivog neto kreditiranja koji sudionik treba premašiti u drugom referentnom razdoblju i, fakultativno, u posebnom referentnom razdoblju, da bi se kvalificirao za kamatnu stopu na zaduženje sudionika koja je niža od početne primjenjive kamatne stope i koja se izračunava u skladu s načelima i detaljnim odredbama utvrđenim u članku 4. odnosno Prilogu I.; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

članak 1. mijenja se kako slijedi:

(a)

sljedeće definicije se zamjenjuju:

„(1)

„referentna vrijednost neto kreditiranja” znači iznos prihvatljivog neto kreditiranja koji sudionik treba premašiti u drugom referentnom razdoblju i, fakultativno, u posebnom referentnom razdoblju, da bi se kvalificirao za kamatnu stopu na zaduženje sudionika koja je niža od početne primjenjive kamatne stope i koja se izračunava u skladu s načelima i detaljnim odredbama utvrđenim u članku 4. odnosno Prilogu I.;

| „(12) | „poticajna prilagodba kamatne stope“ znači smanjenje, ako postoji, kamatne stope koja se primjenjuje na iznose zadužene u okviru treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja, iskazano kao razlomak prosječne razlike između relevantne najviše moguće kamatne stope i relevantne najniže moguće kamatne stope, kako je izračunano u skladu s detaljnim odredbama iz Priloga I.”; |
| --- | --- |

„(12)

„poticajna prilagodba kamatne stope“ znači smanjenje, ako postoji, kamatne stope koja se primjenjuje na iznose zadužene u okviru treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja, iskazano kao razlomak prosječne razlike između relevantne najviše moguće kamatne stope i relevantne najniže moguće kamatne stope, kako je izračunano u skladu s detaljnim odredbama iz Priloga I.”;

| (b) | dodaju se sljedeće definicije:






  „(23) | „ostatak vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije” znači razdoblje od datuma namire odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije do 23. lipnja 2020. i razdoblje od 24. lipnja 2021. do datuma njezina dospijeća ili datuma prijevremene otplate, ovisno o slučaju, čime se isključuje razdoblje posebne kamatne stope; |
| --- | --- | --- |

(b)

dodaju se sljedeće definicije:

„(23)

„ostatak vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije” znači razdoblje od datuma namire odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije do 23. lipnja 2020. i razdoblje od 24. lipnja 2021. do datuma njezina dospijeća ili datuma prijevremene otplate, ovisno o slučaju, čime se isključuje razdoblje posebne kamatne stope;

| (24) | „razdoblje posebne kamatne stope” znači razdoblje od 24. lipnja 2020. do 23. lipnja 2021.; |
| --- | --- |

(24)

„razdoblje posebne kamatne stope” znači razdoblje od 24. lipnja 2020. do 23. lipnja 2021.;

| (25) | „posebno referentno razdoblje” znači razdoblje od 1. ožujka 2020. do 31. ožujka 2021.”. |
| --- | --- |

(25)

„posebno referentno razdoblje” znači razdoblje od 1. ožujka 2020. do 31. ožujka 2021.”.

| 2. | članak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 5.

  Kamate

  1.   Kamatna stopa koja se primjenjuje na iznose zadužene u okviru svake ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije od strane sudionika čije prihvatljivo neto kreditiranje tijekom posebnog referentnog razdoblja dosegne ili premaši referentnu vrijednost njihova neto kreditiranja izračunava se na sljedeći način, podložno uvjetu utvrđenom u članku 6. stavku 3.a:






  (a) | tijekom razdoblja posebne kamatne stope kamatna stopa je prosječna kamatna stopa na depozite u tom razdoblju umanjena za 50 baznih bodova. Kamatna stopa koja iz toga proizađe ne smije niti u kojem slučaju biti veća od minus100 baznih bodova; i |
| --- | --- | --- |

2.

članak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 5.

Kamate

1.   Kamatna stopa koja se primjenjuje na iznose zadužene u okviru svake ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije od strane sudionika čije prihvatljivo neto kreditiranje tijekom posebnog referentnog razdoblja dosegne ili premaši referentnu vrijednost njihova neto kreditiranja izračunava se na sljedeći način, podložno uvjetu utvrđenom u članku 6. stavku 3.a:

(a)

tijekom razdoblja posebne kamatne stope kamatna stopa je prosječna kamatna stopa na depozite u tom razdoblju umanjena za 50 baznih bodova. Kamatna stopa koja iz toga proizađe ne smije niti u kojem slučaju biti veća od minus100 baznih bodova; i

| (b) | tijekom ostatka vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije, kamatna stopa je prosječna kamatna stopa na depozite tijekom vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije. |
| --- | --- |

(b)

tijekom ostatka vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije, kamatna stopa je prosječna kamatna stopa na depozite tijekom vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije.

2.   Kamatna stopa koja se primjenjuje na iznose zadužene u okviru svake ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije od strane sudionika čije je prihvatljivo neto kreditiranje tijekom posebnog referentnog razdoblja niže od referentne vrijednosti njihova neto kreditiranja, ali čije prihvatljivo neto kreditiranje tijekom drugog referentnog razdoblja premašuje referentnu vrijednost njihova neto kreditiranja izračunava se kako slijedi:

| (a) | tijekom razdoblja posebne kamatne stope, kamatna stopa je niža od sljedećih stopa: i. prosječne kamatne stope na glavne operacije refinanciranja tijekom tog razdoblja umanjeno za 50 baznih bodova i ii. kamatne stope izračunane ovisno o odstupanju od referentne vrijednosti stanja, kao u točki (b); i |
| --- | --- |

(a)

tijekom razdoblja posebne kamatne stope, kamatna stopa je niža od sljedećih stopa: i. prosječne kamatne stope na glavne operacije refinanciranja tijekom tog razdoblja umanjeno za 50 baznih bodova i ii. kamatne stope izračunane ovisno o odstupanju od referentne vrijednosti stanja, kao u točki (b); i

| (b) | tijekom ostatka vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije, kamatna stopa niža je od prosječne kamatne stope na glavne operacije refinanciranja tijekom vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije te može biti do prosječne kamatne stope na depozite tijekom vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije, ovisno o odstupanju od referentne vrijednosti stanja. |
| --- | --- |

(b)

tijekom ostatka vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije, kamatna stopa niža je od prosječne kamatne stope na glavne operacije refinanciranja tijekom vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije te može biti do prosječne kamatne stope na depozite tijekom vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije, ovisno o odstupanju od referentne vrijednosti stanja.

3.   Kamatna stopa koja se primjenjuje na iznose zadužene u okviru svake ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije od strane sudionika čije je prihvatljivo neto kreditiranje tijekom posebnog referentnog razdoblja, a također i tijekom drugog referentnog razdoblja niže od referentne vrijednosti njihova neto kreditiranja izračunava se kako slijedi:

| (a) | tijekom razdoblja posebne kamatne stope, kamatna stopa je prosječna kamatna stopa na glavne operacije refinanciranja tijekom tog razdoblja umanjena za 50 baznih bodova; i |
| --- | --- |

(a)

tijekom razdoblja posebne kamatne stope, kamatna stopa je prosječna kamatna stopa na glavne operacije refinanciranja tijekom tog razdoblja umanjena za 50 baznih bodova; i

| (b) | tijekom ostatka vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije, kamatna stopa je prosječna kamatna stopa na glavne operacije refinanciranja tijekom vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije.“ |
| --- | --- |

(b)

tijekom ostatka vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije, kamatna stopa je prosječna kamatna stopa na glavne operacije refinanciranja tijekom vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije.“

4.   Dodatne pojedinosti o izračunima kamatnih stopa utvrđene su u Prilogu I. Konačna kamatna stopa i odgovarajući podaci koji se odnose na njezin izračun dostavljaju se sudionicima u skladu s okvirnim kalendarom za treću seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja objavljenim na mrežnim stranicama ESB-a.

5.   Kamate se namiruju unatrag po dospijeću svake ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije ili, ovisno o slučaju, pri prijevremenoj otplati kako je propisano u članku 5.a.

6.   Ako se, zbog upotrebe sredstava dostupnih NSB-u u skladu s njegovim ugovorima ili propisima, od sudionika zahtijeva da plati nepodmirene iznose ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja treće serije prije nego bude obaviješten o odstupanju od referentne vrijednosti stanja i poticajnoj prilagodbi kamatne stope koja iz toga proizađe, ako postoji, kamatna stopa primjenjiva na iznose koje je taj sudionik zadužio u okviru svake ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije je: (a) u odnosu na razdoblje posebne kamatne stope prosječna kamatna stopa na glavne operacije refinanciranja tijekom tog razdoblja umanjena za 50 baznih bodova; i (b) u odnosu na ostatak vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije, prosječna kamatna stopa na glavne operacije refinanciranja za vrijeme trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije do datuma na koji je NSB morao izvršiti povrat. Ako se takva otplata zahtijeva nakon što se o odstupanju od referentne vrijednosti stanja i poticajnoj prilagodbi kamatne stope koja je iz toga proizašla, ako postoji, obavijesti sudionik, kamatna stopa primjenjiva na iznose koje je taj sudionik zadužio u okviru svake ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije utvrđuje se u skladu sa stavcima od 1. do 3.“.

| 3. | članak 6. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1 točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | podatke koji se odnose na i. drugo referentno razdoblje i ii. fakultativno, na posebno referentno razdoblje, za potrebe određivanja primjenjivih kamatnih stopa (dalje u tekstu „drugo izvješće”).“; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

članak 6. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1 točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

podatke koji se odnose na i. drugo referentno razdoblje i ii. fakultativno, na posebno referentno razdoblje, za potrebe određivanja primjenjivih kamatnih stopa (dalje u tekstu „drugo izvješće”).“;

| (b) | dodaje se stavak 3.a:

  „3.a   Sudionici koji namjeravaju iskoristiti kamatne stope iz članka 5. stavka 1. ostvaruju tu mogućnost zasebno dostavljajući, u drugom izvješću, podatke koji se odnose na posebno referentno razdoblje i rezultate revizorske procjene ovih podataka u skladu s člankom 6. stavkom 6. točkom (b). Ako ti uvjeti nisu ispunjeni, kamatna stopa koja se primjenjuje na iznose koje zadužuju sudionici izračunava se u skladu s člankom 5. stavkom 2. ili 3. Za nedostavljanje podataka koji se odnose na posebno referentno razdoblje i/ili rezultate odnosne revizorske procjene ne primjenjuju se sankcije”; |
| --- | --- |

(b)

dodaje se stavak 3.a:

„3.a   Sudionici koji namjeravaju iskoristiti kamatne stope iz članka 5. stavka 1. ostvaruju tu mogućnost zasebno dostavljajući, u drugom izvješću, podatke koji se odnose na posebno referentno razdoblje i rezultate revizorske procjene ovih podataka u skladu s člankom 6. stavkom 6. točkom (b). Ako ti uvjeti nisu ispunjeni, kamatna stopa koja se primjenjuje na iznose koje zadužuju sudionici izračunava se u skladu s člankom 5. stavkom 2. ili 3. Za nedostavljanje podataka koji se odnose na posebno referentno razdoblje i/ili rezultate odnosne revizorske procjene ne primjenjuju se sankcije”;

| (c) | prvi podstavak stavka 6. zamjenjuje se sljedećim:

  „6.   Svaki sudionik mora osigurati da je kvaliteta podataka dostavljenih u skladu sa stavcima od 1. do 3.a. procijenjena od strane vanjskog revizora u skladu sa sljedećim pravilima:“; |
| --- | --- |

(c)

prvi podstavak stavka 6. zamjenjuje se sljedećim:

„6.   Svaki sudionik mora osigurati da je kvaliteta podataka dostavljenih u skladu sa stavcima od 1. do 3.a. procijenjena od strane vanjskog revizora u skladu sa sljedećim pravilima:“;

| (d) | prvi podstavak stavka 6. točke (c) zamjenjuje se sljedećim:






  „(c) | procjena revizora usredotočit će se na zahtjeve iz stavaka 2., 3.a i 4. Revizor naročito mora:“. |
| --- | --- | --- |

(d)

prvi podstavak stavka 6. točke (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

procjena revizora usredotočit će se na zahtjeve iz stavaka 2., 3.a i 4. Revizor naročito mora:“.

| 4. | U članku 7. stavku 1. točke (b), (d) i (e) zamjenjuju se sljedećim:






  „(b) | Ako sudionik ne stavi na raspolaganje odgovarajućem NSB-u rezultate procjene revizora prvog izvješća do odgovarajućeg roka navedenog u okvirnom kalendaru za treću seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja objavljenom na mrežnim stranicama ESB-a, sudionik je obvezan platiti sve nepodmirene iznose zadužene u okviru treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja na datum namire sljedeće glavne operacije refinanciranja po prosječnoj kamatnoj stopi na glavne operacije refinanciranja tijekom vremena trajanja svake odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja do datuma namire otplate, osim tijekom razdoblja posebne kamatne stope kada se primjenjuje prosječna stopa na glavne operacije refinanciranja tijekom tog razdoblja umanjena za 50 baznih bodova. |
| --- | --- | --- |

4.

U članku 7. stavku 1. točke (b), (d) i (e) zamjenjuju se sljedećim:

„(b)

Ako sudionik ne stavi na raspolaganje odgovarajućem NSB-u rezultate procjene revizora prvog izvješća do odgovarajućeg roka navedenog u okvirnom kalendaru za treću seriju ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja objavljenom na mrežnim stranicama ESB-a, sudionik je obvezan platiti sve nepodmirene iznose zadužene u okviru treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja na datum namire sljedeće glavne operacije refinanciranja po prosječnoj kamatnoj stopi na glavne operacije refinanciranja tijekom vremena trajanja svake odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja do datuma namire otplate, osim tijekom razdoblja posebne kamatne stope kada se primjenjuje prosječna stopa na glavne operacije refinanciranja tijekom tog razdoblja umanjena za 50 baznih bodova.

| d) | Ako sudionik ne stavi na raspolaganje odgovarajućem NSB-u rezultate procjene podataka od strane revizora koji se odnose na drugo referentno razdoblje u drugom izvješću do odgovarajućeg roka, na iznose koje je taj sudionik zadužio u okviru treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja primjenjuje se prosječna stopa na glavne operacije refinanciranja tijekom vremena trajanja svake odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije, osim tijekom razdoblja posebne kamatne stope kada se primjenjuje prosječna stopa na glavne operacije refinanciranja tijekom tog razdoblja umanjena za 50 baznih bodova. |
| --- | --- |

d)

Ako sudionik ne stavi na raspolaganje odgovarajućem NSB-u rezultate procjene podataka od strane revizora koji se odnose na drugo referentno razdoblje u drugom izvješću do odgovarajućeg roka, na iznose koje je taj sudionik zadužio u okviru treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja primjenjuje se prosječna stopa na glavne operacije refinanciranja tijekom vremena trajanja svake odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije, osim tijekom razdoblja posebne kamatne stope kada se primjenjuje prosječna stopa na glavne operacije refinanciranja tijekom tog razdoblja umanjena za 50 baznih bodova.

| e) | Ako sudionik na drugi način ne ispuni obveze iz članka 6. stavka 6. ili 7., na iznose koje je taj sudionik zadužio u okviru treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja primjenjuje se prosječna stopa na glavne operacije refinanciranja tijekom vremena trajanja svake odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije, osim tijekom razdoblja posebne kamatne stope kada se primjenjuje prosječna stopa na glavne operacije refinanciranja tijekom tog razdoblja umanjena za 50 baznih bodova.“. |
| --- | --- |

e)

Ako sudionik na drugi način ne ispuni obveze iz članka 6. stavka 6. ili 7., na iznose koje je taj sudionik zadužio u okviru treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja primjenjuje se prosječna stopa na glavne operacije refinanciranja tijekom vremena trajanja svake odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije, osim tijekom razdoblja posebne kamatne stope kada se primjenjuje prosječna stopa na glavne operacije refinanciranja tijekom tog razdoblja umanjena za 50 baznih bodova.“.

| 5. | Prilozi I. i II. mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Odluci. |
| --- | --- |

5.

Prilozi I. i II. mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Odluci.

Članak 2.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu 5. svibnja 2020.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni, 30. travnja 2020.

Za Upravno vijeće ESB-a

Predsjednica ESB-a

Christine LAGARDE

---

(1)  Ured za publikacije Europske unije dodijelit će ovaj broj kada se Odluka objavi u Službenom listu.SL L 91, 2.4.2015., str. 3.

1

(2)  Odluka (EU) 2019/1311 Europske središnje banke od 22. srpnja 2019. o trećoj seriji ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja (ESB/2019/21) (SL L 204, 2.8.2019., str. 100.).

2

(3)  Odluka (EU) 2020/407 Europske središnje banke od 16. ožujka 2020. o izmjeni Odluke (EU) 2019/1311 o trećoj seriji ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja (ESB/2020/13) (SL L 80, 17.3.2020., str. 23.).

3

---

PRILOG

Prilozi I., II. i izvještajna tablica B mijenjaju se kako slijedi:

| 1. | u Prilogu I. odjeljak 3. zamjenjuje se sljedećim: |
| --- | --- |

1.

u Prilogu I. odjeljak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   
  Izračun kamatne stope

| A. | Neka



  označava iznos prihvatljivog neto kreditiranja tijekom posebnog referentnog razdoblja od 1. ožujka 2020. do 31. ožujka 2021. |
| --- | --- |

A.

Image 6

Image 7

| B. | Neka



  označava iznos dobiven zbrajanjem prihvatljivog neto kreditiranja tijekom razdoblja od 1. travnja 2019. do 31. ožujka 2021. i stanja prihvatljivih kredita na dan 31. ožujka 2019.; ovo se izračunava kao:


  .
  Neka sada

  označava postotak odstupanja od

  od referentne vrijednosti stanja tijekom razdoblja od 1. travnja 2019. do 31. ožujka 2021., to jest,





  EX će se zaokružiti na 15 decimalnih mjesta. Kada je OAB jednak nuli, smatra se da je EX jednak 1,15. |
| --- | --- |

B.

Image 8

Image 9
  .

Neka sada
  Image 10
  označava postotak odstupanja od
  Image 11
  od referentne vrijednosti stanja tijekom razdoblja od 1. travnja 2019. do 31. ožujka 2021., to jest,

Image 12

EX će se zaokružiti na 15 decimalnih mjesta. Kada je OAB jednak nuli, smatra se da je EX jednak 1,15.

| C. | Neka



  bude prosječna stopa na glavne operacije refinanciranja (MRO) koja je primjenjiva za vrijeme trajanja treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja



  i izražena kao godišnja postotna stopa i neka



  bude prosječna pasivna kamatna stopa (DF) koja se primjenjuje za vrijeme trajanja treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k, gdje se primjenjiva kamatna stopa odnosi na vrijeme trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije i izražena je kao godišnja postotna stopa, tj.:









  U gornjim jednadžbama

  (za k=1,..7) označava broj dana treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k i ako se MRO provodi u režimu pune raspodjele s fiksnom stopom,

  označava kamatnu stopu koja se primjenjuje na MRO na t-ti dan treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k, ili ako se taj MRO provodi u režimu aukcija promjenjive stope,

  označava najnižu ponuđenu kamatnu stopu primjenjivu na MRO na t-ti dan treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k, i u svakom slučaju izražava se kao godišnja postotna stopa. U gornjim jednadžbama

  označava stopu koja se primjenjuje na depozite na t-ti dan treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k, i izražava se kao godišnja postotna stopa. |
| --- | --- |

C.

Image 13

Image 14

Image 15

Image 16

Image 17

U gornjim jednadžbama
  Image 18
  (za k=1,..7) označava broj dana treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k i ako se MRO provodi u režimu pune raspodjele s fiksnom stopom,
  Image 19
  označava kamatnu stopu koja se primjenjuje na MRO na t-ti dan treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k, ili ako se taj MRO provodi u režimu aukcija promjenjive stope,
  Image 20
  označava najnižu ponuđenu kamatnu stopu primjenjivu na MRO na t-ti dan treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k, i u svakom slučaju izražava se kao godišnja postotna stopa. U gornjim jednadžbama
  Image 21
  označava stopu koja se primjenjuje na depozite na t-ti dan treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k, i izražava se kao godišnja postotna stopa.

| D. | Neka kspecial
  označava razdoblje posebne kamatne stope, odnosno razdoblje od 24. lipnja 2020. do 23. lipnja 2021., a
  t krol
  označava dva razdoblja koja čine ostatak vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije k: (odnosi se na razdoblje od datuma namire odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije do 23. lipnja 2020. i razdoblje od 24. lipnja 2021. do dospijeća odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije ili do datuma njegove prijevremene otplate, ovisno o tome što je primjenjivo).
  Neka je

  prosječna MRO stopa primjenjiva tijekom razdoblja posebne kamatne stope od 24. lipnja 2020. do 23. lipnja 2021. treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k izražena kao godišnja postotna stopa i neka je

  prosječna DF stopa primjenjiva tijekom razdoblja posebne kamatne stope od 24. lipnja 2020. do 23. lipnja 2021 treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k i u svakom slučaju izražena kao godišnja postotna kamatna stopa, tj.:










  U gornjim jednadžbama

  ) označava broj dana razdoblja

  treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k i ako se MRO provodi u režimu pune raspodjele s fiksnom stopom,

  označava stopu koja se primjenjuje na MRO na t-ti dan razdoblja

  treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k, ili ako se taj MRO provodi u režimu aukcija promjenjive stope,

  , označava najnižu ponuđenu kamatnu stopu primjenjivu na MRO na t-ti dan razdoblja

  treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k, i u svakom slučaju izražava se kao godišnja postotna stopa. U gornjim jednadžbama

  označava stopu koja se primjenjuje na depozite na t-ti dan razdoblja

  treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k, i izražava se kao godišnja postotna stopa. |
| --- | --- |

D.

Neka kspecial
  označava razdoblje posebne kamatne stope, odnosno razdoblje od 24. lipnja 2020. do 23. lipnja 2021., a
  t krol
  označava dva razdoblja koja čine ostatak vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije k: (odnosi se na razdoblje od datuma namire odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije do 23. lipnja 2020. i razdoblje od 24. lipnja 2021. do dospijeća odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije ili do datuma njegove prijevremene otplate, ovisno o tome što je primjenjivo).

Neka je
  Image 22
  prosječna MRO stopa primjenjiva tijekom razdoblja posebne kamatne stope od 24. lipnja 2020. do 23. lipnja 2021. treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k izražena kao godišnja postotna stopa i neka je
  Image 23
  prosječna DF stopa primjenjiva tijekom razdoblja posebne kamatne stope od 24. lipnja 2020. do 23. lipnja 2021 treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k i u svakom slučaju izražena kao godišnja postotna kamatna stopa, tj.:

Image 24

Image 25

U gornjim jednadžbama
  Image 26
  ) označava broj dana razdoblja
  Image 27
  treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k i ako se MRO provodi u režimu pune raspodjele s fiksnom stopom,
  Image 28
  označava stopu koja se primjenjuje na MRO na t-ti dan razdoblja
  Image 29
  treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k, ili ako se taj MRO provodi u režimu aukcija promjenjive stope,
  Image 30
  , označava najnižu ponuđenu kamatnu stopu primjenjivu na MRO na t-ti dan razdoblja
  Image 31
  treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k, i u svakom slučaju izražava se kao godišnja postotna stopa. U gornjim jednadžbama
  Image 32
  označava stopu koja se primjenjuje na depozite na t-ti dan razdoblja
  Image 33
  treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k, i izražava se kao godišnja postotna stopa.

| E. | Neka se poticajna prilagodba kamatne stope, gdje je primjenjivo, mjerena kao razlomak prosječnog koridora između



  i



  , označi s



  ; |
| --- | --- |

E.

Image 34

Image 35

Image 36

| F. | Neka se kamatna stopa koja će se primijeniti za vrijeme trajanja treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k (konačna kamatna stopa), izražena kao godišnja postotna stopa označi s



  Neka se kamatna stopa koja će se primijeniti za razdoblje



  gdje je j = special
  ili rol, treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k, izrazi kao godišnja postotna stopa označena s



  . |
| --- | --- |

F.

Image 37

Image 38

Image 39

| G. | Kamatna stopa



  određuje se kao:




  U gornjoj jednadžbi

  označava broj dana razdoblja

  treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k. |
| --- | --- |

G.

Image 40

Image 41

U gornjoj jednadžbi
  Image 42
  označava broj dana razdoblja
  Image 43
  treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k.

Kamatna stopa koja se primjenjuje na svaku ciljanu operaciju dugoročnijeg refinanciranja treće serije k izračunava se na sljedeći način:

| (a) | Ako sudionik dosegne ili premaši svoju referentnu vrijednost neto kreditiranja u posebnom referentnom razdoblju, kamatna stopa koja se primjenjuje na iznose koje je taj sudionik zadužio u okviru treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja je:






  i. | tijekom razdoblja posebne kamatne stope, prosječna pasivna kamatna stopa u tom razdoblju umanjena za 50 baznih bodova, što ni u kojem slučaju ne smije biti veće od minus 100 baznih bodova; tj.:
  ako je

  , onda je

  ; |
| --- | --- | --- |

(a)

Ako sudionik dosegne ili premaši svoju referentnu vrijednost neto kreditiranja u posebnom referentnom razdoblju, kamatna stopa koja se primjenjuje na iznose koje je taj sudionik zadužio u okviru treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja je:

i.

tijekom razdoblja posebne kamatne stope, prosječna pasivna kamatna stopa u tom razdoblju umanjena za 50 baznih bodova, što ni u kojem slučaju ne smije biti veće od minus 100 baznih bodova; tj.:

ako je
  Image 44
  , onda je
  Image 45
  ;

| ii. | tijekom ostatka vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije, prosječna pasivna kamatna stopa tijekom vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije, tj.:
  ako je

  , onda je

  . |
| --- | --- |

ii.

tijekom ostatka vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije, prosječna pasivna kamatna stopa tijekom vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije, tj.:

ako je
  Image 46
  , onda je
  Image 47
  .

| (b) | Ako sudionik u posebnom referentnom razdoblju ne dosegne ili premaši referentnu vrijednost svog neto kreditiranja, ali premaši svoju referentnu vrijednost stanja prihvatljivih kredita tijekom drugog referentnog razdoblja za najmanje 1,15 %, kamatna stopa koja se primjenjuje na iznose koje je taj sudionik zadužio u okviru treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja je:






  i. | tijekom razdoblja posebne kamatne stope niža od prosječne stope na glavne operacije refinanciranja tijekom tog razdoblja minus 50 baznih bodova i prosječne pasivne kamatne stope tijekom vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije, tj.:
  ako je

  i

  , onda je

  i

  ; |
| --- | --- | --- |

(b)

Ako sudionik u posebnom referentnom razdoblju ne dosegne ili premaši referentnu vrijednost svog neto kreditiranja, ali premaši svoju referentnu vrijednost stanja prihvatljivih kredita tijekom drugog referentnog razdoblja za najmanje 1,15 %, kamatna stopa koja se primjenjuje na iznose koje je taj sudionik zadužio u okviru treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja je:

i.

tijekom razdoblja posebne kamatne stope niža od prosječne stope na glavne operacije refinanciranja tijekom tog razdoblja minus 50 baznih bodova i prosječne pasivne kamatne stope tijekom vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije, tj.:

ako je
  Image 48
  i
  Image 49
  , onda je
  Image 50
  i
  Image 51
  ;

| ii. | tijekom ostatka vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije, prosječna pasivna kamatna stope tijekom vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije, tj.:
  ako je

  i

  , onda je

  i |
| --- | --- |

ii.

tijekom ostatka vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije, prosječna pasivna kamatna stope tijekom vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije, tj.:

ako je
  Image 52
  i
  Image 53
  , onda je
  Image 54
  i
  Image 55

| (c) | Ako sudionik u posebnom referentnom razdoblju ne dosegne ili premaši svoju referentnu vrijednost neto kreditiranja, ali premaši svoju referentnu vrijednost stanja prihvatljivih kredita tijekom drugog referentnog razdoblja za manje od 1,15 %, kamatna stopa koja se primjenjuje na iznose koje je taj sudionik zadužio u okviru treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja je:






  i. | tijekom razdoblja posebne kamatne stope niža od prosječne stope na glavne operacije refinanciranja tijekom tog razdoblja minus 50 baznih bodova i kamatne stope izračunane u skladu s točkom ii. dolje, tj.:
  ako je

  i

  , onda je

  i

  ; |
| --- | --- | --- |

(c)

Ako sudionik u posebnom referentnom razdoblju ne dosegne ili premaši svoju referentnu vrijednost neto kreditiranja, ali premaši svoju referentnu vrijednost stanja prihvatljivih kredita tijekom drugog referentnog razdoblja za manje od 1,15 %, kamatna stopa koja se primjenjuje na iznose koje je taj sudionik zadužio u okviru treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja je:

i.

tijekom razdoblja posebne kamatne stope niža od prosječne stope na glavne operacije refinanciranja tijekom tog razdoblja minus 50 baznih bodova i kamatne stope izračunane u skladu s točkom ii. dolje, tj.:

ako je
  Image 56
  i
  Image 57
  , onda je
  Image 58
  i
  Image 59
  ;

| ii. | tijekom ostatka vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije, kamatna stopa koja je linearno raspoređena ovisno o postotku do kojeg sudionik premašuje svoju referentnu vrijednost stanja, tj.:
  ako je

  i

  , onda je

  i

  ; |
| --- | --- |

ii.

tijekom ostatka vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije, kamatna stopa koja je linearno raspoređena ovisno o postotku do kojeg sudionik premašuje svoju referentnu vrijednost stanja, tj.:

ako je
  Image 60
  i
  Image 61
  , onda je
  Image 62
  i
  Image 63
  ;

| (d) | Ako sudionik u posebnom referentnom razdoblju ne dosegne ili premaši svoju referentnu vrijednost neto kreditiranja, niti premaši svoju referentnu vrijednost stanja u drugom referentnom razdoblju, kamatna stopa koja će se primjenjivati na iznose koje je taj sudionik zadužio u okviru treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja je:






  i. | tijekom razdoblja posebne kamatne stope prosječna kamatna stopa na glavne operacije refinanciranja tijekom tog razdoblja umanjena za 50 baznih bodova, tj.:
  ako je

  i

  , onda

  ; |
| --- | --- | --- |

(d)

Ako sudionik u posebnom referentnom razdoblju ne dosegne ili premaši svoju referentnu vrijednost neto kreditiranja, niti premaši svoju referentnu vrijednost stanja u drugom referentnom razdoblju, kamatna stopa koja će se primjenjivati na iznose koje je taj sudionik zadužio u okviru treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja je:

i.

tijekom razdoblja posebne kamatne stope prosječna kamatna stopa na glavne operacije refinanciranja tijekom tog razdoblja umanjena za 50 baznih bodova, tj.:

ako je
  Image 64
  i
  Image 65
  , onda
  Image 66
  ;

| ii. | tijekom ostatka vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije, prosječna kamatna stopa na glavne operacije refinanciranja tijekom vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije, tj.:
  ako je

  i

  , onda je

  i

  ; |
| --- | --- |

ii.

tijekom ostatka vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije, prosječna kamatna stopa na glavne operacije refinanciranja tijekom vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije, tj.:

ako je
  Image 67
  i
  Image 68
  , onda je
  Image 69
  i
  Image 70
  ;

Poticajna prilagodba kamatne stope (
  Image 71
  ) bit će izražena zaokruživanjem na 15 decimalnih mjesta.

Kamatne stope
  Image 72
  and
  Image 73
  bit će izražene zaokruživanjem na 15 decimalnih mjesta.

Konačna kamatna stopa
  Image 74
  , iskazuje se kao godišnji postotak, zaokružen prema dolje na četiri decimalna mjesta.“.

| 2. | Prilog II. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u odjeljku 2. umeće se sljedeći podstavak nakon prvog podstavka:

  „Ako sudionici namjeravaju iskoristiti kamatne stope iz članka 5. stavka 1., drugo izvješće dodatno obuhvaća i podatke o posebnom referentnom razdoblju na sličnoj osnovi zahtjevima za drugo referentno razdoblje.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Prilog II. mijenja se kako slijedi:

(a)

u odjeljku 2. umeće se sljedeći podstavak nakon prvog podstavka:

„Ako sudionici namjeravaju iskoristiti kamatne stope iz članka 5. stavka 1., drugo izvješće dodatno obuhvaća i podatke o posebnom referentnom razdoblju na sličnoj osnovi zahtjevima za drugo referentno razdoblje.”;

| (b) | u odjeljku 2. drugi stavak zamjenjuje se sljedećim:

  „U odnosu na korištenje prikupljenih informacija, podaci o referentnim stanjima koristit će se za određivanje iznosa zaduženja. Pored toga, podaci o prihvatljivom neto kreditiranju tijekom prvog referentnog razdoblja koristite će se za izračun referentnih vrijednosti neto kreditiranja i referentne vrijednosti stanja. U međuvremenu, podaci o prihvatljivom neto kreditiranju tijekom drugog referentnog razdoblja i, ako je primjenjivo, posebnog referentnog razdoblja koristit će se za procjenu kreditnih kretanja i shodno tome, primjenjivih kamatnih stopa. Svi drugi indikatori potrebni su radi potvrde unutarnje usklađenosti podataka i njihove usklađenost sa statističkim podacima prikupljenim unutar Eurosustava i radi dubinskog praćenja utjecaja programa treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja.“; |
| --- | --- |

(b)

u odjeljku 2. drugi stavak zamjenjuje se sljedećim:

„U odnosu na korištenje prikupljenih informacija, podaci o referentnim stanjima koristit će se za određivanje iznosa zaduženja. Pored toga, podaci o prihvatljivom neto kreditiranju tijekom prvog referentnog razdoblja koristite će se za izračun referentnih vrijednosti neto kreditiranja i referentne vrijednosti stanja. U međuvremenu, podaci o prihvatljivom neto kreditiranju tijekom drugog referentnog razdoblja i, ako je primjenjivo, posebnog referentnog razdoblja koristit će se za procjenu kreditnih kretanja i shodno tome, primjenjivih kamatnih stopa. Svi drugi indikatori potrebni su radi potvrde unutarnje usklađenosti podataka i njihove usklađenost sa statističkim podacima prikupljenim unutar Eurosustava i radi dubinskog praćenja utjecaja programa treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja.“;

| (c) | u odjeljku 3. druga alineja drugog stavka točke (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „— | Drugo izvješće zahtijeva ispunjen obrazac za podatke B za „drugo referentno razdoblje”, tj. od 1. travnja 2019. do 31. ožujka 2021., za potrebe izračuna prihvatljivog neto kreditiranja i usporedbe s referentnim vrijednostima na kojima se temelje primjenjive kamatne stope. |
| --- | --- | --- |

(c)

u odjeljku 3. druga alineja drugog stavka točke (a) zamjenjuje se sljedećim:

„—

Drugo izvješće zahtijeva ispunjen obrazac za podatke B za „drugo referentno razdoblje”, tj. od 1. travnja 2019. do 31. ožujka 2021., za potrebe izračuna prihvatljivog neto kreditiranja i usporedbe s referentnim vrijednostima na kojima se temelje primjenjive kamatne stope.

| — | Sudionici koji namjeravaju iskoristiti kamatne stope iz članka 5. stavka 1. moraju dostaviti i ispunjeni obrazac za podatke B za „posebno referentno razdoblje”, tj. od 1. ožujka 2020. do 31. ožujka 2021., za potrebe izračuna prihvatljivog neto kreditiranja i usporedbe s referentnom vrijednosti neto kreditiranja na kojoj se temelje niže kamatne stope.“; |
| --- | --- |

—

Sudionici koji namjeravaju iskoristiti kamatne stope iz članka 5. stavka 1. moraju dostaviti i ispunjeni obrazac za podatke B za „posebno referentno razdoblje”, tj. od 1. ožujka 2020. do 31. ožujka 2021., za potrebe izračuna prihvatljivog neto kreditiranja i usporedbe s referentnom vrijednosti neto kreditiranja na kojoj se temelje niže kamatne stope.“;

| (d) | u odjeljku 3. treći stavak točke (a) zamjenjuje se sljedećim:

  „U obrascu B, pokazatelji koji se odnose na stanja moraju se dostavljati s krajem mjeseca koji prethodi početku izvještajnog razdoblja i na kraju izvještajnog razdoblja; stoga, za prvo referentno razdoblje stanja se moraju dostaviti sa stanjem na dan 31. ožujka 2018. i 31. ožujka 2019., a za drugo referentno razdoblje stanja se moraju dostaviti sa stanjem na dan 31. ožujka 2019. i 31. ožujka 2021., za posebno referentno razdoblje stanja se moraju dostaviti sa stanjem na dan 29. veljače 2020. i 31. ožujka 2021. S druge strane, podaci o transakcijama i usklađivanjima moraju obuhvatiti sve bitne učinke koji nastanu tijekom izvještajnog razdoblja.“; |
| --- | --- |

(d)

u odjeljku 3. treći stavak točke (a) zamjenjuje se sljedećim:

„U obrascu B, pokazatelji koji se odnose na stanja moraju se dostavljati s krajem mjeseca koji prethodi početku izvještajnog razdoblja i na kraju izvještajnog razdoblja; stoga, za prvo referentno razdoblje stanja se moraju dostaviti sa stanjem na dan 31. ožujka 2018. i 31. ožujka 2019., a za drugo referentno razdoblje stanja se moraju dostaviti sa stanjem na dan 31. ožujka 2019. i 31. ožujka 2021., za posebno referentno razdoblje stanja se moraju dostaviti sa stanjem na dan 29. veljače 2020. i 31. ožujka 2021. S druge strane, podaci o transakcijama i usklađivanjima moraju obuhvatiti sve bitne učinke koji nastanu tijekom izvještajnog razdoblja.“;

| (e) | Izvještajni obrazac B za treću seriju ciljanih operacija dugoročnijeg financiranja zamjenjuje se sljedećim obrascem B. |
| --- | --- |

(e)

Izvještajni obrazac B za treću seriju ciljanih operacija dugoročnijeg financiranja zamjenjuje se sljedećim obrascem B.

„Treća serija ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja - Izvještajni obrazac B

Image 75

---

Ispravci

| 5.5.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 141/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 141/37

---

Ispravak Uredbe Komisije (EU) 2020/171 оd 6. veljače 2020. o izmjeni Priloga XIV. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH)

(
  Službeni list Europske unije L 35 od 7. veljače 2020
  .)

Na stranici 4., tablica u Prilogu glasi kako slijedi:

| | | | „Prijelazna rješenja | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unos br. | Tvar | Bitno svojstvo/svojstva na koje upućuje članak 57. | Najkasniji datum primjene  (1) | Datum povlačenja  (2) | Izuzete (kategorije) upotrebe | Razdoblje revizije |
| ‚44. | 1,2-benzendikarboksilna kiselina, diheksil-ester, razgranati i linearni
  EZ br.: 271-093-5
  CAS br.: 68515-50-4 | Reproduktivno toksično (kategorija 1.B) | 27. kolovoza 2021. (*) | 27. veljače 2023. (**) | – | – |
| 45. | Diheksil-ftalat
  EZ br.: 201-559-5
  CAS br.: 84-75-3 | Reproduktivno toksično (kategorija 1.B) | 27. kolovoza 2021. (*) | 27. veljače 2023. (**) | – | – |
| 46. | 1,2-benzendikarboksilna kiselina, di-C6-10-alkilesteri; 1,2-benzendikarboksilna kiselina, decil-, heksil- i oktil-diesteri pomiješani s ≥ 0,3 % diheksil-ftalata (EZ br. 201-559-5)
  EZ br.: 271-094-0; 272-013-1
  CAS br.: 68515-51-5; 68648-93-1 | Reproduktivno toksično (kategorija 1.B) | 27. kolovoza 2021. (*) | 27. veljače 2023. (**) | – | – |
| 47. | Triksilil-fosfat
  EZ br.: 246-677-8
  CAS br.: 25155-23-1 | Reproduktivno toksično (kategorija 1.B) | 27. studenoga 2021. | 27. svibnja 2023. | – | – |
| 48. | Natrijev perborat; perborna kiselina, natrijeva sol
  EZ br.: 239-172-9; 234-390-0
  CAS br.: – | Reproduktivno toksično (kategorija 1.B) | 27. studenoga 2021. | 27. svibnja 2023. | – | – |
| 49. | Natrijev peroksometaborat
  EZ br.: 231-556-4
  CAS br.: 7632-04-4 | Reproduktivno toksično (kategorija 1.B) | 27. studenoga 2021. | 27. svibnja 2023. | – | – |
| 50. | 5-sec-butil-2-(2,4-dimetilcikloheks-3-en-1-il)-5-metil-1,3-dioksan [1], 5-sec-butil-2-(4,6-dimetilcikloheks-3-en-1-il)-5-metil-1,3-dioksan [2] [obuhvaćajući bilo koji pojedinačni stereoizomer [1] i [2] ili bilo koju njihovu kombinaciju]
  EZ br.: –
  CAS br.: – | vPvB | 27. veljače 2022. | 27. kolovoza 2023. | – | – |
| 51. | 2-(2H-benzotriazol-2-il)-4,6-ditertpentilfenol (UV-328)
  EZ br.: 247-384-8
  CAS br.: 25973-55-1 | PBT, vPvB | 27. svibnja 2022. | 27. studenoga 2023. | – | – |
| 52. | 2,4-di-tert-butil-6-(5-klorbenzotriazol-2-il)fenol (UV-327)
  EZ br.: 223-383-8
  CAS br.: 3864-99-1 | vPvB | 27. svibnja 2022. | 27. studenoga 2023. | – | – |
| 53. | 2-(2H-benzotriazol-2-il)-4-(tert-butil)-6-(sec-butil)fenol (UV-350)
  EZ br.: 253-037-1
  CAS br.: 36437-37-3 | vPvB | 27. svibnja 2022. | 27. studenoga 2023. | – | – |
| 54. | 2-benzotriazol-2-il-4,6-di-tert-butilfenol (UV-320)
  EZ br.: 223-346-6
  CAS br.: 3846-71-7 | PBT, vPvB | 27. svibnja 2022. | 27. studenoga 2023. | – | – |

„Prijelazna rješenja

Unos br.

Tvar

Bitno svojstvo/svojstva na koje upućuje članak 57.

Najkasniji datum primjene  (1)

Datum povlačenja  (2)

Izuzete (kategorije) upotrebe

Razdoblje revizije

‚44.

1,2-benzendikarboksilna kiselina, diheksil-ester, razgranati i linearni

EZ br.: 271-093-5

CAS br.: 68515-50-4

Reproduktivno toksično (kategorija 1.B)

27. kolovoza 2021. (*)

27. veljače 2023. (**)

–

–

45.

Diheksil-ftalat

EZ br.: 201-559-5

CAS br.: 84-75-3

Reproduktivno toksično (kategorija 1.B)

27. kolovoza 2021. (*)

27. veljače 2023. (**)

–

–

46.

1,2-benzendikarboksilna kiselina, di-C6-10-alkilesteri; 1,2-benzendikarboksilna kiselina, decil-, heksil- i oktil-diesteri pomiješani s ≥ 0,3 % diheksil-ftalata (EZ br. 201-559-5)

EZ br.: 271-094-0; 272-013-1

CAS br.: 68515-51-5; 68648-93-1

Reproduktivno toksično (kategorija 1.B)

27. kolovoza 2021. (*)

27. veljače 2023. (**)

–

–

47.

Triksilil-fosfat

EZ br.: 246-677-8

CAS br.: 25155-23-1

Reproduktivno toksično (kategorija 1.B)

27. studenoga 2021.

27. svibnja 2023.

–

–

48.

Natrijev perborat; perborna kiselina, natrijeva sol

EZ br.: 239-172-9; 234-390-0

CAS br.: –

Reproduktivno toksično (kategorija 1.B)

27. studenoga 2021.

27. svibnja 2023.

–

–

49.

Natrijev peroksometaborat

EZ br.: 231-556-4

CAS br.: 7632-04-4

Reproduktivno toksično (kategorija 1.B)

27. studenoga 2021.

27. svibnja 2023.

–

–

50.

5-sec-butil-2-(2,4-dimetilcikloheks-3-en-1-il)-5-metil-1,3-dioksan [1], 5-sec-butil-2-(4,6-dimetilcikloheks-3-en-1-il)-5-metil-1,3-dioksan [2] [obuhvaćajući bilo koji pojedinačni stereoizomer [1] i [2] ili bilo koju njihovu kombinaciju]

EZ br.: –

CAS br.: –

vPvB

27. veljače 2022.

27. kolovoza 2023.

–

–

51.

2-(2H-benzotriazol-2-il)-4,6-ditertpentilfenol (UV-328)

EZ br.: 247-384-8

CAS br.: 25973-55-1

PBT, vPvB

27. svibnja 2022.

27. studenoga 2023.

–

–

52.

2,4-di-tert-butil-6-(5-klorbenzotriazol-2-il)fenol (UV-327)

EZ br.: 223-383-8

CAS br.: 3864-99-1

vPvB

27. svibnja 2022.

27. studenoga 2023.

–

–

53.

2-(2H-benzotriazol-2-il)-4-(tert-butil)-6-(sec-butil)fenol (UV-350)

EZ br.: 253-037-1

CAS br.: 36437-37-3

vPvB

27. svibnja 2022.

27. studenoga 2023.

–

–

54.

2-benzotriazol-2-il-4,6-di-tert-butilfenol (UV-320)

EZ br.: 223-346-6

CAS br.: 3846-71-7

PBT, vPvB

27. svibnja 2022.

27. studenoga 2023.

–

–

---

(1)  Datum iz članka 58. stavka 1. točke (c) podtočke ii.

1

(2)  Datum iz članka 58. stavka 1. točke (c) podtočke i.”

2

---