# Eiropas Savienības L 117/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 117 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 15. aprīlis |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 117

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 15. aprīlis

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2020/520 (2019. gada 18. novembris) par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu Protokolu pie Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu un Ukrainas Sadarbības nolīguma par civilu globālu navigācijas satelītu sistēmu (GNSS) nolūkā ņemt vērā Bulgārijas Republikas, Horvātijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) 2020/521 (2020. gada 14. aprīlis), ar ko aktivizē ārkārtas atbalstu saskaņā ar Regulu (ES) 2016/369 un groza tās noteikumus, ņemot vērā COVID-19 uzliesmojumu | 3 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2020/522 (2020. gada 7. aprīlis) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Transporta kopienas Reģionālajā pārvaldības komitejā attiecībā uz konkrētiem ar Transporta kopienas dibināšanas līguma īstenošanu saistītiem budžeta jautājumiem | 9 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2020/520 (2019. gada 18. novembris) par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu Protokolu pie Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu un Ukrainas Sadarbības nolīguma par civilu globālu navigācijas satelītu sistēmu (GNSS) nolūkā ņemt vērā Bulgārijas Republikas, Horvātijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

GNSS

1

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) 2020/521 (2020. gada 14. aprīlis), ar ko aktivizē ārkārtas atbalstu saskaņā ar Regulu (ES) 2016/369 un groza tās noteikumus, ņemot vērā COVID-19 uzliesmojumu

3

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2020/522 (2020. gada 7. aprīlis) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Transporta kopienas Reģionālajā pārvaldības komitejā attiecībā uz konkrētiem ar Transporta kopienas dibināšanas līguma īstenošanu saistītiem budžeta jautājumiem

9

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 15.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 117/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 117/1

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2020/520

(2019. gada 18. novembris)

par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu Protokolu pie Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu un Ukrainas Sadarbības nolīguma par civilu globālu navigācijas satelītu sistēmu (GNSS) nolūkā ņemt vērā Bulgārijas Republikas, Horvātijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās aktu un Horvātijas pievienošanās aktu un jo īpaši to 6. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu un Ukrainas Sadarbības nolīgums par civilu globālu navigācijas satelītu sistēmu (GNSS) (1) (“nolīgums”) tika parakstīts 2005. gada 1. decembrī un stājās spēkā 2013. gada 1. decembrī. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu un Ukrainas Sadarbības nolīgums par civilu globālu navigācijas satelītu sistēmu (GNSS) (1) (“nolīgums”) tika parakstīts 2005. gada 1. decembrī un stājās spēkā 2013. gada 1. decembrī.

| (2) | Bulgārija un Rumānija kļuva par Savienības dalībvalstīm 2007. gada 1. janvārī, un Horvātija kļuva par Savienības dalībvalsti 2013. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(2)

Bulgārija un Rumānija kļuva par Savienības dalībvalstīm 2007. gada 1. janvārī, un Horvātija kļuva par Savienības dalībvalsti 2013. gada 1. jūlijā.

| (3) | Saskaņā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās akta 6. panta 2. punktu un Horvātijas pievienošanās akta 6. panta 2. punktu par pievienošanos nolīgumam ir jāvienojas ar nolīguma protokola palīdzību. Minētie noteikumi paredz vienkāršotu procedūru, saskaņā ar kuru Padomei, pieņemot vienprātīgu lēmumu dalībvalstu vārdā, un Ukrainai ir jānoslēdz protokols. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās akta 6. panta 2. punktu un Horvātijas pievienošanās akta 6. panta 2. punktu par pievienošanos nolīgumam ir jāvienojas ar nolīguma protokola palīdzību. Minētie noteikumi paredz vienkāršotu procedūru, saskaņā ar kuru Padomei, pieņemot vienprātīgu lēmumu dalībvalstu vārdā, un Ukrainai ir jānoslēdz protokols.

| (4) | Padome 2006. gada 23. oktobrī un 2012. gada 14. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar attiecīgajām trešām valstīm nolūkā noslēgt protokolus pie starptautiskajiem nolīgumiem, ko noslēgusi Savienība un tās dalībvalstis. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2006. gada 23. oktobrī un 2012. gada 14. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar attiecīgajām trešām valstīm nolūkā noslēgt protokolus pie starptautiskajiem nolīgumiem, ko noslēgusi Savienība un tās dalībvalstis.

| (5) | Komisija ar verbālnotu apmaiņu sekmīgi pabeidza sarunas ar Ukrainu par Protokolu pie Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu un Ukrainas Sadarbības nolīguma par civilu globālu navigācijas satelītu sistēmu (GNSS) nolūkā ņemt vērā Bulgārijas Republikas, Horvātijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”). |
| --- | --- |

(5)

Komisija ar verbālnotu apmaiņu sekmīgi pabeidza sarunas ar Ukrainu par Protokolu pie Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu un Ukrainas Sadarbības nolīguma par civilu globālu navigācijas satelītu sistēmu (GNSS) nolūkā ņemt vērā Bulgārijas Republikas, Horvātijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”).

| (6) | Protokols būtu jāparaksta Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk, |
| --- | --- |

(6)

Protokols būtu jāparaksta Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo atļauj Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstīt Protokolu pie Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu un Ukrainas Sadarbības nolīguma par civilu globālu navigācijas satelītu sistēmu (GNSS) nolūkā ņemt vērā Bulgārijas Republikas, Horvātijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai, ņemot vērā protokola noslēgšanu (2).

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstīt protokolu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2019. gada 18. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. LEPPÄ

---

(1)  
  OV L 125, 26.4.2014., 3. lpp.

1

(2)  Protokola tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.

2

---

REGULAS

| 15.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 117/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 117/3

---

PADOMES REGULA (ES) 2020/521

(2020. gada 14. aprīlis),

ar ko aktivizē ārkārtas atbalstu saskaņā ar Regulu (ES) 2016/369 un groza tās noteikumus, ņemot vērā COVID-19 uzliesmojumu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 122. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | COVID-19 krīze, ko Pasaules Veselības organizācija (PVO) 2020. gada 11. martā atzina par pandēmiju, ir dramatiski ietekmējusi Savienības sabiedrību un ekonomiku, liekot dalībvalstīm pieņemt ārkārtas pasākumu kopumu. |
| --- | --- |

(1)

COVID-19 krīze, ko Pasaules Veselības organizācija (PVO) 2020. gada 11. martā atzina par pandēmiju, ir dramatiski ietekmējusi Savienības sabiedrību un ekonomiku, liekot dalībvalstīm pieņemt ārkārtas pasākumu kopumu.

| (2) | Papildus pandēmijas ekonomiskajai un sociālajai ietekmei krīze rada smagu slogu dalībvalstu veselības aprūpes sistēmām. Dalībvalstis saskaras ar pieaugošu pieprasījumu, jo īpaši attiecībā uz medicīnas aprīkojumu un precēm, sabiedriskajiem pamatpakalpojumiem un šādu materiālu ražošanas jaudu. |
| --- | --- |

(2)

Papildus pandēmijas ekonomiskajai un sociālajai ietekmei krīze rada smagu slogu dalībvalstu veselības aprūpes sistēmām. Dalībvalstis saskaras ar pieaugošu pieprasījumu, jo īpaši attiecībā uz medicīnas aprīkojumu un precēm, sabiedriskajiem pamatpakalpojumiem un šādu materiālu ražošanas jaudu.

| (3) | Ir vajadzīgi ātri un dažādoti pasākumi, kas ļautu Savienībai kā vienotam veselumam risināt krīzes situāciju solidaritātes gaisotnē un ņemot vērā ierobežojumus, ko rada vīrusa straujā izplatīšanās. Šādiem pasākumiem jo īpaši vajadzētu būt vērstiem uz dzīvību glabāšanu, cilvēku ciešanu novēršanu un atvieglošanu un cilvēka cieņas saglabāšanu visos gadījumos, kuru iemesls ir pašreizējā COVID-19 krīze. |
| --- | --- |

(3)

Ir vajadzīgi ātri un dažādoti pasākumi, kas ļautu Savienībai kā vienotam veselumam risināt krīzes situāciju solidaritātes gaisotnē un ņemot vērā ierobežojumus, ko rada vīrusa straujā izplatīšanās. Šādiem pasākumiem jo īpaši vajadzētu būt vērstiem uz dzīvību glabāšanu, cilvēku ciešanu novēršanu un atvieglošanu un cilvēka cieņas saglabāšanu visos gadījumos, kuru iemesls ir pašreizējā COVID-19 krīze.

| (4) | COVID-19 uzliesmojuma būtība un sekas ir plaša mēroga un starptautiskas, un tādēļ uz to ir jāreaģē visaptveroši. Pasākumi, kas paredzēti saskaņā ar Savienības civilās aizsardzības mehānismu (“rescEU”), kurš izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1313/2013/ES (1), un citi spēkā esošie Savienības instrumenti ir mēroga ziņā ierobežoti un tāpēc neļauj pietiekami reaģēt vai neļauj efektīvi novērst COVID-19 krīzes plaša mēroga sekas Savienībā. |
| --- | --- |

(4)

COVID-19 uzliesmojuma būtība un sekas ir plaša mēroga un starptautiskas, un tādēļ uz to ir jāreaģē visaptveroši. Pasākumi, kas paredzēti saskaņā ar Savienības civilās aizsardzības mehānismu (“rescEU”), kurš izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1313/2013/ES (1), un citi spēkā esošie Savienības instrumenti ir mēroga ziņā ierobežoti un tāpēc neļauj pietiekami reaģēt vai neļauj efektīvi novērst COVID-19 krīzes plaša mēroga sekas Savienībā.

| (5) | Tāpēc ir nepieciešams aktivizēt ārkārtas atbalstu saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2016/369 (2). |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc ir nepieciešams aktivizēt ārkārtas atbalstu saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2016/369 (2).

| (6) | Lai nodrošinātu elastību, kas vajadzīga, lai nodrošinātu ilgstošu koordinētu reaģēšanu neparedzētos apstākļos, kā tas ir COVID-19 krīzes gadījumā, piemēram, attiecībā uz medicīnas preču un zāļu piegādi, atjaunošanas pasākumiem, attiecīgiem medicīniskiem pētījumiem, atkāpjoties no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (3) 114. panta 2. punkta pirmās daļas, ir jānodrošina, ka budžeta saistības, kas uzņemtas aktivizēšanas laikposmā, var izmantot juridisko saistību noslēgšanai visā aktivizēšanas laikposmā. Tam nebūtu jāskar pienākumu segt arī izmaksas par attiecīgajām juridiskajām saistībām, kuras noslēgtas pēc aktivizēšanas laikposma, atbilstīgi minētajā daļā izklāstītajam n+1 noteikumam. Izmaksām, kas radušās saistībā ar šādām juridiskām saistībām, vajadzētu būt attiecināmām visā to īstenošanas periodā. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu elastību, kas vajadzīga, lai nodrošinātu ilgstošu koordinētu reaģēšanu neparedzētos apstākļos, kā tas ir COVID-19 krīzes gadījumā, piemēram, attiecībā uz medicīnas preču un zāļu piegādi, atjaunošanas pasākumiem, attiecīgiem medicīniskiem pētījumiem, atkāpjoties no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (3) 114. panta 2. punkta pirmās daļas, ir jānodrošina, ka budžeta saistības, kas uzņemtas aktivizēšanas laikposmā, var izmantot juridisko saistību noslēgšanai visā aktivizēšanas laikposmā. Tam nebūtu jāskar pienākumu segt arī izmaksas par attiecīgajām juridiskajām saistībām, kuras noslēgtas pēc aktivizēšanas laikposma, atbilstīgi minētajā daļā izklāstītajam n+1 noteikumam. Izmaksām, kas radušās saistībā ar šādām juridiskām saistībām, vajadzētu būt attiecināmām visā to īstenošanas periodā.

| (7) | Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi un vienlīdzīgus konkurences apstākļus dalībvalstīm, ir nepieciešams atļaut izmaksu attiecināmību ar atpakaļejošu datumu no ārkārtas atbalsta aktivizēšanas dienas, tostarp attiecībā uz jau pabeigtām darbībām, ja tās ir sāktas pēc minētā datuma. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi un vienlīdzīgus konkurences apstākļus dalībvalstīm, ir nepieciešams atļaut izmaksu attiecināmību ar atpakaļejošu datumu no ārkārtas atbalsta aktivizēšanas dienas, tostarp attiecībā uz jau pabeigtām darbībām, ja tās ir sāktas pēc minētā datuma.

| (8) | Lai saglabātu ārkārtas atbalsta subsidiāro raksturu saskaņā ar Regulu (ES) 2016/369, šādam atbalstam būtu vienīgi jāpapildina jebkāda palīdzība, kas darīta pieejama saskaņā ar citiem Savienības instrumentiem. |
| --- | --- |

(8)

Lai saglabātu ārkārtas atbalsta subsidiāro raksturu saskaņā ar Regulu (ES) 2016/369, šādam atbalstam būtu vienīgi jāpapildina jebkāda palīdzība, kas darīta pieejama saskaņā ar citiem Savienības instrumentiem.

| (9) | Saistībā ar COVID-19 krīzi ir kļuvis skaidrs, ka ir jāpaplašina Regulas (ES) 2016/369 darbības joma, lai nodrošinātu finansējumu, ar ko apmierināt neatliekamas vajadzības pēc medicīniskām iekārtām un materiāliem, piemēram, plaušu ventilatoriem un aizsargaprīkojuma, testiem paredzētu ķīmisko vielu krājumiem, kā arī zāļu, citu preču un materiālu izstrādes, ražošanas un izplatīšanas izmaksu segšanai. Būtu jāparedz arī iespēja finansēt darbības, lai atbalstītu pasākumus, kas vajadzīgi, lai saņemtu apstiprinājumu medicīnisko izstrādājumu lietošanai. |
| --- | --- |

(9)

Saistībā ar COVID-19 krīzi ir kļuvis skaidrs, ka ir jāpaplašina Regulas (ES) 2016/369 darbības joma, lai nodrošinātu finansējumu, ar ko apmierināt neatliekamas vajadzības pēc medicīniskām iekārtām un materiāliem, piemēram, plaušu ventilatoriem un aizsargaprīkojuma, testiem paredzētu ķīmisko vielu krājumiem, kā arī zāļu, citu preču un materiālu izstrādes, ražošanas un izplatīšanas izmaksu segšanai. Būtu jāparedz arī iespēja finansēt darbības, lai atbalstītu pasākumus, kas vajadzīgi, lai saņemtu apstiprinājumu medicīnisko izstrādājumu lietošanai.

| (10) | Lai mazinātu akūto slogu medicīniskajam personālam un valsts resursiem, kurš rodas sabiedrisko pamatpakalpojumu nepietiekamas kapacitātes dēļ, un lai saglabātu veselības aprūpes sistēmas dzīvotspēju, finansiāli vai organizatoriski būtu jāatbalsta medicīnas speciālistu skaita pagaidu palielināšana un apmaiņa ar speciālistiem, kā arī citu dalībvalstu pacientu ārstēšana. |
| --- | --- |

(10)

Lai mazinātu akūto slogu medicīniskajam personālam un valsts resursiem, kurš rodas sabiedrisko pamatpakalpojumu nepietiekamas kapacitātes dēļ, un lai saglabātu veselības aprūpes sistēmas dzīvotspēju, finansiāli vai organizatoriski būtu jāatbalsta medicīnas speciālistu skaita pagaidu palielināšana un apmaiņa ar speciālistiem, kā arī citu dalībvalstu pacientu ārstēšana.

| (11) | Finansiālajam atbalstam būtu jāsedz arī veselības aprūpes un loģistikas speciālistu apmācība attiecībā uz veselības aprūpes preču viltošanas apkarošanu. |
| --- | --- |

(11)

Finansiālajam atbalstam būtu jāsedz arī veselības aprūpes un loģistikas speciālistu apmācība attiecībā uz veselības aprūpes preču viltošanas apkarošanu.

| (12) | Ņemot vērā COVID-19 plašās sekas, ir vajadzīga ātra un visaptveroša visu attiecīgo partneru, tostarp valsts iestāžu, publisko un privāto primārās un stacionārās aprūpes pakalpojumu sniedzēju un aprūpes iestāžu, iesaiste. Ir jāveic pasākumi, lai mazinātu spiedienu uz veselības aprūpes infrastruktūru un atbalstītu apdraudētās neaizsargāto personu grupas. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā COVID-19 plašās sekas, ir vajadzīga ātra un visaptveroša visu attiecīgo partneru, tostarp valsts iestāžu, publisko un privāto primārās un stacionārās aprūpes pakalpojumu sniedzēju un aprūpes iestāžu, iesaiste. Ir jāveic pasākumi, lai mazinātu spiedienu uz veselības aprūpes infrastruktūru un atbalstītu apdraudētās neaizsargāto personu grupas.

| (13) | Lai risinātu preču trūkuma problēmu, būtu jāatbalsta svarīgāko medicīnisko izstrādājumu, piemēram, zāļu, diagnostikas testu, laboratorijas preču un aizsarglaprīkojuma, ražošanas jaudas palielināšana un jānodrošina finansējums minēto izstrādājumu krājumu uzturēšanai. |
| --- | --- |

(13)

Lai risinātu preču trūkuma problēmu, būtu jāatbalsta svarīgāko medicīnisko izstrādājumu, piemēram, zāļu, diagnostikas testu, laboratorijas preču un aizsarglaprīkojuma, ražošanas jaudas palielināšana un jānodrošina finansējums minēto izstrādājumu krājumu uzturēšanai.

| (14) | Ar finansiāliem un/vai organizatoriskiem līdzekļiem būtu jāatbalsta tādu papildu vai alternatīvu testēšanas metožu izstrāde, ar kurām palielināt kapacitāti, kā arī attiecīgi medicīniski pētījumi. |
| --- | --- |

(14)

Ar finansiāliem un/vai organizatoriskiem līdzekļiem būtu jāatbalsta tādu papildu vai alternatīvu testēšanas metožu izstrāde, ar kurām palielināt kapacitāti, kā arī attiecīgi medicīniski pētījumi.

| (15) | Dalībvalstu līgumslēdzējas iestādes saskaras ar ievērojamām juridiskām un praktiskām grūtībām, iepērkot preces vai pakalpojumus ārkārtas situācijās. Lai līgumslēdzējas iestādes varētu gūt maksimālu labumu no iekšējā tirgus potenciāla attiecībā uz apjomradītiem ietaupījumiem un riska un ieguvumu sadali, ir ārkārtīgi svarīgi paplašināt Komisijas iespējas iegādāties preces vai pakalpojumus dalībvalstu vārdā. Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai veikt attiecīgās iepirkuma procedūras. Ja dažas iepirkuma procedūras daļas rīko dalībvalsts līgumslēdzēja iestāde, piemēram, atsākot konkursu saskaņā ar pamatnolīgumu vai piešķirot tiesības slēgt atsevišķus līgumus, kuru pamatā ir dinamiskā iepirkumu sistēma, minētā līgumslēdzēja iestāde būtu atbildīga par tās rīkotajiem procedūras posmiem. |
| --- | --- |

(15)

Dalībvalstu līgumslēdzējas iestādes saskaras ar ievērojamām juridiskām un praktiskām grūtībām, iepērkot preces vai pakalpojumus ārkārtas situācijās. Lai līgumslēdzējas iestādes varētu gūt maksimālu labumu no iekšējā tirgus potenciāla attiecībā uz apjomradītiem ietaupījumiem un riska un ieguvumu sadali, ir ārkārtīgi svarīgi paplašināt Komisijas iespējas iegādāties preces vai pakalpojumus dalībvalstu vārdā. Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai veikt attiecīgās iepirkuma procedūras. Ja dažas iepirkuma procedūras daļas rīko dalībvalsts līgumslēdzēja iestāde, piemēram, atsākot konkursu saskaņā ar pamatnolīgumu vai piešķirot tiesības slēgt atsevišķus līgumus, kuru pamatā ir dinamiskā iepirkumu sistēma, minētā līgumslēdzēja iestāde būtu atbildīga par tās rīkotajiem procedūras posmiem.

| (16) | Ārkārtas situācijās, kad ir nepieciešams veikt kopīgu iepirkumu starp Komisiju un vienu vai vairākām dalībvalstu līgumslēdzējām iestādēm, būtu jāparedz iespēja, ka dalībvalstis pilnībā iegādājas, īrē vai nomā kopīgi iepirktās spējas. |
| --- | --- |

(16)

Ārkārtas situācijās, kad ir nepieciešams veikt kopīgu iepirkumu starp Komisiju un vienu vai vairākām dalībvalstu līgumslēdzējām iestādēm, būtu jāparedz iespēja, ka dalībvalstis pilnībā iegādājas, īrē vai nomā kopīgi iepirktās spējas.

| (17) | Komisijai būtu jāļauj pirkt, uzkrāt, pārdot tālāk un ziedot preces un pakalpojumus, tostarp nomas pakalpojumus, dalībvalstīm vai Komisijas izraudzītām partnerorganizācijām. |
| --- | --- |

(17)

Komisijai būtu jāļauj pirkt, uzkrāt, pārdot tālāk un ziedot preces un pakalpojumus, tostarp nomas pakalpojumus, dalībvalstīm vai Komisijas izraudzītām partnerorganizācijām.

| (18) | Tādēļ Regula (ES) 2016/369 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(18)

Tādēļ Regula (ES) 2016/369 būtu attiecīgi jāgroza.

| (19) | Dalībvalstis kā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 1082/2013/ES (4) 5. pantā minētā nolīguma par kopīgu iepirkuma procedūru puses ir paziņojušas savu piekrišanu tam, ka kopīgās iepirkuma procedūras, kuras pašlaik notiek atbilstīgi minētajam pantam, tiek iekļautas paātrinātā iepirkuma procedūrā, ko izveido ar šo regulu, ievērojot tajā izklāstītos nosacījumus. Attiecībā uz iepērkamo medicīnisko pretlīdzekļu veidu un pretlīdzekļu sadali dalībvalstīm būtu jāievēro visas vienošanās, kas panāktas saskaņā ar minētajām notiekošajām procedūrām. |
| --- | --- |

(19)

Dalībvalstis kā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 1082/2013/ES (4) 5. pantā minētā nolīguma par kopīgu iepirkuma procedūru puses ir paziņojušas savu piekrišanu tam, ka kopīgās iepirkuma procedūras, kuras pašlaik notiek atbilstīgi minētajam pantam, tiek iekļautas paātrinātā iepirkuma procedūrā, ko izveido ar šo regulu, ievērojot tajā izklāstītos nosacījumus. Attiecībā uz iepērkamo medicīnisko pretlīdzekļu veidu un pretlīdzekļu sadali dalībvalstīm būtu jāievēro visas vienošanās, kas panāktas saskaņā ar minētajām notiekošajām procedūrām.

| (20) | Tādu līgumu tūlītēja piešķiršana un izpilde, kuri izriet no iepirkuma procedūrām, ko veic šīs regulas nolūkos, ir pamatota, ņemot vērā pašreizējās veselības krīzes ārkārtējo steidzamību. Šajā konkrētajā nolūkā ir nepieciešams pieļaut atkāpes no konkrētiem noteikumiem Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 un Lēmumā Nr. 1082/2013/ES, kuras pienācīgi dokumentē līgumslēdzēja iestāde. Medicīnisko pretlīdzekļu sadalē, ko veic saskaņā ar šīm iepirkuma procedūrām, būtu jāievēro visi sadales principi, par kuriem dalībvalstis var būt vienojušās. EEZ valstis, kas ir parakstījušas nolīgumu par kopīgu iepirkuma procedūru medicīnisko pretlīdzekļu iepirkšanai, var piekrist, ka to dalība ES pārvaldītos medicīnisko pretlīdzekļu iepirkumos attiecīgā gadījumā būs pakļauta šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem un nosacījumiem. Tā kā minētās atkāpes tiek ieviestas pašreizējās COVID-19 krīzes dēļ, tām vajadzētu būt pagaidu un tās būtu jāpiemēro tādā pašā laikposmā, kādā tiek aktivizēts ārkārtas atbalsts saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(20)

Tādu līgumu tūlītēja piešķiršana un izpilde, kuri izriet no iepirkuma procedūrām, ko veic šīs regulas nolūkos, ir pamatota, ņemot vērā pašreizējās veselības krīzes ārkārtējo steidzamību. Šajā konkrētajā nolūkā ir nepieciešams pieļaut atkāpes no konkrētiem noteikumiem Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 un Lēmumā Nr. 1082/2013/ES, kuras pienācīgi dokumentē līgumslēdzēja iestāde. Medicīnisko pretlīdzekļu sadalē, ko veic saskaņā ar šīm iepirkuma procedūrām, būtu jāievēro visi sadales principi, par kuriem dalībvalstis var būt vienojušās. EEZ valstis, kas ir parakstījušas nolīgumu par kopīgu iepirkuma procedūru medicīnisko pretlīdzekļu iepirkšanai, var piekrist, ka to dalība ES pārvaldītos medicīnisko pretlīdzekļu iepirkumos attiecīgā gadījumā būs pakļauta šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem un nosacījumiem. Tā kā minētās atkāpes tiek ieviestas pašreizējās COVID-19 krīzes dēļ, tām vajadzētu būt pagaidu un tās būtu jāpiemēro tādā pašā laikposmā, kādā tiek aktivizēts ārkārtas atbalsts saskaņā ar šo regulu.

| (21) | Minētie pasākumi būs pilnvērtīgi tikai tad, ja medicīniskie pretlīdzekļi, kas iepirkti saskaņā ar paātrinātajām un kopīgajām procedūrām, sasniegs dalībvalstu veselības aprūpes dienestus bez kavēšanās. Tāpēc dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka būtiskās transporta plūsmas turpina virzīties, jo īpaši pa izraudzītajām prioritārajām joslām, zaļajām joslām, robežšķērsošanas vietās Eiropas transporta tīklā (TEN-T), kā arī jāatvieglina kravu gaisa pārvadājumi COVID-19 uzliesmojuma laikā. Pēc vajadzības būtu jāizmanto Savienības civilās aizsardzības mehānisma transporta resursi. Šim konkrētajam mērķim ir nepieciešams paredzēt atkāpi no Lēmuma Nr. 1313/2013/ES 1. panta 6. punkta. |
| --- | --- |

(21)

Minētie pasākumi būs pilnvērtīgi tikai tad, ja medicīniskie pretlīdzekļi, kas iepirkti saskaņā ar paātrinātajām un kopīgajām procedūrām, sasniegs dalībvalstu veselības aprūpes dienestus bez kavēšanās. Tāpēc dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka būtiskās transporta plūsmas turpina virzīties, jo īpaši pa izraudzītajām prioritārajām joslām, zaļajām joslām, robežšķērsošanas vietās Eiropas transporta tīklā (TEN-T), kā arī jāatvieglina kravu gaisa pārvadājumi COVID-19 uzliesmojuma laikā. Pēc vajadzības būtu jāizmanto Savienības civilās aizsardzības mehānisma transporta resursi. Šim konkrētajam mērķim ir nepieciešams paredzēt atkāpi no Lēmuma Nr. 1313/2013/ES 1. panta 6. punkta.

| (22) | Ņemot vērā situāciju saistībā ar COVID-19 krīzi, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā. |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā situāciju saistībā ar COVID-19 krīzi, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā.

| (23) | Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi un vienlīdzīgus konkurences apstākļus dalībvalstīm un nodrošinātu aptvērumu neatkarīgi no tā, kad epidēmijas uzliesmojums noticis konkrētajā dalībvalstī, šo regulu būtu jāpiemēro no 2020. gada 1. februāra, |
| --- | --- |

(23)

Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi un vienlīdzīgus konkurences apstākļus dalībvalstīm un nodrošinātu aptvērumu neatkarīgi no tā, kad epidēmijas uzliesmojums noticis konkrētajā dalībvalstī, šo regulu būtu jāpiemēro no 2020. gada 1. februāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek aktivizēts ārkārtas atbalsts saskaņā ar Regulu (ES) 2016/369, lai finansētu izdevumus, kas vajadzīgi ar COVID-19 pandēmiju saistītās situācijas risināšanai laikposmā no 2020. gada 1. februāra līdz 2022. gada 31. janvārim.

2. pants

Atkāpjoties no Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 114. panta 2. punkta pirmās daļas, vispārējās budžeta saistības, kuru rezultātā radušies izdevumi Regulā (ES) 2016/369 paredzētajam atbalstam, sedz kopējās izmaksas par attiecīgajām juridiskajām saistībām, kuras noslēgtas līdz šīs regulas 1. pantā minētā aktivizēšanas laikposma beigām, neskarot pienākumu segt arī izmaksas par attiecīgajām juridiskajām saistībām, kuras noslēgtas pēc aktivizēšanas laikposma, atbilstīgi Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 114. panta 2. punkta pirmajā daļā izklāstītajam n+1 noteikumam.

Izdevumi ir attiecināmi no 1. pantā minētā ārkārtas atbalsta aktivizēšanas dienas.

Atkāpjoties no Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 193. panta 3. punkta, dotācijas var piešķirt darbībām, kas jau ir pabeigtas pirms 2020. gada 15. aprīļa, ar noteikumu, ka darbības ir sāktas pēc šīs regulas 1. pantā minētās aktivizēšanas dienas.

3. pants

Regulu (ES) 2016/369 groza šādi:

| 1) | regulas 3. un 4. pantu aizstāj ar šādiem:

  “3. Pants
  Atbalsttiesīgās darbības

  1.   Saskaņā ar šo regulu sniedzamais ārkārtas atbalsts nodrošina uz vajadzībām pamatotu ārkārtas reakciju, kas papildina skarto dalībvalstu reaģēšanas darbības, kuru mērķis ir saglabāt dzīvību, novērst un atvieglot cilvēku ciešanas un uzturēt cilvēka cieņu, kur vien rodas šāda vajadzība 1. panta 1. punktā minētās katastrofas rezultātā. Neskarot 2. panta 1. punktā minēto aktivizēšanas periodu, ārkārtas atbalstu var piešķirt arī, lai apmierinātu vajadzības, kas radušās pēc katastrofas, vai lai novērstu katastrofas atkārtošanos.


  2.   Ārkārtas atbalsts, kā minēts šā panta 1. punktā, var ietvert jebkuru humānās palīdzības darbību, kas būtu tiesīga saņemt Savienības finansējumu, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1257/96 2., 3. un 4. pantu, un tādējādi tas var ietvert atbalsta, palīdzības un, ja nepieciešams, aizsardzības operācijas dzīvības glābšanai un saglabāšanai katastrofu laikā vai tūlīt pēc tām. Ar to var arī finansēt jebkurus citus izdevumus, kas ir tieši saistīti ar ārkārtas atbalsta īstenošanu saskaņā ar šo regulu. Jo īpaši ārkārtas atbalstu var izmantot, lai finansētu pielikumā noteiktās darbības.


  3.   Neskarot 4. punktu, ārkārtas atbalstu saskaņā ar šo regulu piešķir un īsteno saskaņā ar humānās palīdzības pamatprincipiem – cilvēcību, neitralitāti, objektivitāti un neatkarību.


  4.   Komisija vai Komisijas izraudzītas partnerorganizācijas veic 2. punktā minētās darbības. Komisija jo īpaši par partnerorganizācijām var izraudzīties nevalstiskās organizācijas, dalībvalstu specializētos dienestus, valsts iestādes un citas publiskās struktūras, starptautiskās organizācijas un to aģentūras un, ja tas ir lietderīgi un vajadzīgs darbības īstenošanai, – citas organizācijas un struktūras, kurām ir vajadzīgā pieredze vai kuras darbojas katastrofas seku likvidēšanai svarīgās nozarēs, piemēram, privātu pakalpojumu sniedzējus, iekārtu ražotājus, kā arī zinātniekus un pētniecības iestādes. Šajā procesā Komisija turpina ciešu sadarbību ar skarto dalībvalsti.



  4. pants
  Finansiālās intervences veidi un īstenošanas procedūras

  1.   Komisija īsteno Savienības finansiālo atbalstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (*1). Jo īpaši Savienības finansējumu, kas paredzēts atbalsta darbībām saskaņā ar šo regulu, īsteno tiešā vai netiešā pārvaldībā atbilstīgi minētās regulas 62. panta 1. punkta attiecīgi a) un c) apakšpunktam.


  2.   Saskaņā ar šo regulu sniedzamo ārkārtas atbalstu finansē no Savienības vispārējā budžeta, kā arī no iemaksām, ko dalībvalstis un citi publiskā vai privātā sektora dalībnieki var veikt kā ārējos piešķirtos ieņēmumus atbilstīgi Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 21. panta 5. punktam.


  3.   Savienības finansējumu, kas paredzēts atbalsta darbībām saskaņā ar šo regulu un īstenojams tiešā pārvaldībā, Komisija atbilstīgi Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 195. pantam var piešķirt tieši, nepublicējot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. Šajā nolūkā Komisija var noslēgt partnerības pamatnolīgumus vai izmantot esošos partnerības pamatnolīgumus, kas noslēgti, ievērojot Regulu (EK) Nr. 1257/96.


  4.   Gadījumos, kad Komisija īsteno ārkārtas atbalsta operācijas ar nevalstisko organizāciju starpniecību, finansiālo un operatīvo spēju kritērijus uzskata par izpildītiem, ja starp minēto organizāciju un Komisiju ir spēkā partnerības pamatnolīgums, ievērojot Regulu (EK) Nr. 1257/96.


  5.   Ārkārtas atbalstu saskaņā ar šo regulu var piešķirt jebkurā no turpmāk norādītajiem veidiem:






  a) | kopējais iepirkums ar dalībvalstīm, kā minēts Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 165. panta 2. punktā, ar kura palīdzību dalībvalstis var pilnībā iegādāties, īrēt vai nomāt kopējā iepirkuma rezultātā iegūtās spējas; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 3. un 4. pantu aizstāj ar šādiem:

“3. Pants

Atbalsttiesīgās darbības

1.   Saskaņā ar šo regulu sniedzamais ārkārtas atbalsts nodrošina uz vajadzībām pamatotu ārkārtas reakciju, kas papildina skarto dalībvalstu reaģēšanas darbības, kuru mērķis ir saglabāt dzīvību, novērst un atvieglot cilvēku ciešanas un uzturēt cilvēka cieņu, kur vien rodas šāda vajadzība 1. panta 1. punktā minētās katastrofas rezultātā. Neskarot 2. panta 1. punktā minēto aktivizēšanas periodu, ārkārtas atbalstu var piešķirt arī, lai apmierinātu vajadzības, kas radušās pēc katastrofas, vai lai novērstu katastrofas atkārtošanos.

2.   Ārkārtas atbalsts, kā minēts šā panta 1. punktā, var ietvert jebkuru humānās palīdzības darbību, kas būtu tiesīga saņemt Savienības finansējumu, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1257/96 2., 3. un 4. pantu, un tādējādi tas var ietvert atbalsta, palīdzības un, ja nepieciešams, aizsardzības operācijas dzīvības glābšanai un saglabāšanai katastrofu laikā vai tūlīt pēc tām. Ar to var arī finansēt jebkurus citus izdevumus, kas ir tieši saistīti ar ārkārtas atbalsta īstenošanu saskaņā ar šo regulu. Jo īpaši ārkārtas atbalstu var izmantot, lai finansētu pielikumā noteiktās darbības.

3.   Neskarot 4. punktu, ārkārtas atbalstu saskaņā ar šo regulu piešķir un īsteno saskaņā ar humānās palīdzības pamatprincipiem – cilvēcību, neitralitāti, objektivitāti un neatkarību.

4.   Komisija vai Komisijas izraudzītas partnerorganizācijas veic 2. punktā minētās darbības. Komisija jo īpaši par partnerorganizācijām var izraudzīties nevalstiskās organizācijas, dalībvalstu specializētos dienestus, valsts iestādes un citas publiskās struktūras, starptautiskās organizācijas un to aģentūras un, ja tas ir lietderīgi un vajadzīgs darbības īstenošanai, – citas organizācijas un struktūras, kurām ir vajadzīgā pieredze vai kuras darbojas katastrofas seku likvidēšanai svarīgās nozarēs, piemēram, privātu pakalpojumu sniedzējus, iekārtu ražotājus, kā arī zinātniekus un pētniecības iestādes. Šajā procesā Komisija turpina ciešu sadarbību ar skarto dalībvalsti.

4. pants

Finansiālās intervences veidi un īstenošanas procedūras

1.   Komisija īsteno Savienības finansiālo atbalstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (*1). Jo īpaši Savienības finansējumu, kas paredzēts atbalsta darbībām saskaņā ar šo regulu, īsteno tiešā vai netiešā pārvaldībā atbilstīgi minētās regulas 62. panta 1. punkta attiecīgi a) un c) apakšpunktam.

2.   Saskaņā ar šo regulu sniedzamo ārkārtas atbalstu finansē no Savienības vispārējā budžeta, kā arī no iemaksām, ko dalībvalstis un citi publiskā vai privātā sektora dalībnieki var veikt kā ārējos piešķirtos ieņēmumus atbilstīgi Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 21. panta 5. punktam.

3.   Savienības finansējumu, kas paredzēts atbalsta darbībām saskaņā ar šo regulu un īstenojams tiešā pārvaldībā, Komisija atbilstīgi Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 195. pantam var piešķirt tieši, nepublicējot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. Šajā nolūkā Komisija var noslēgt partnerības pamatnolīgumus vai izmantot esošos partnerības pamatnolīgumus, kas noslēgti, ievērojot Regulu (EK) Nr. 1257/96.

4.   Gadījumos, kad Komisija īsteno ārkārtas atbalsta operācijas ar nevalstisko organizāciju starpniecību, finansiālo un operatīvo spēju kritērijus uzskata par izpildītiem, ja starp minēto organizāciju un Komisiju ir spēkā partnerības pamatnolīgums, ievērojot Regulu (EK) Nr. 1257/96.

5.   Ārkārtas atbalstu saskaņā ar šo regulu var piešķirt jebkurā no turpmāk norādītajiem veidiem:

a)

kopējais iepirkums ar dalībvalstīm, kā minēts Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 165. panta 2. punktā, ar kura palīdzību dalībvalstis var pilnībā iegādāties, īrēt vai nomāt kopējā iepirkuma rezultātā iegūtās spējas;

| b) | iepirkums, ko Komisija veic dalībvalstu vārdā, pamatojoties uz nolīgumu starp Komisiju un dalībvalstīm; |
| --- | --- |

b)

iepirkums, ko Komisija veic dalībvalstu vārdā, pamatojoties uz nolīgumu starp Komisiju un dalībvalstīm;

| c) | iepirkums, ko Komisija veic kā vairumtirgotājs, pērkot, veidojot krājumus un pārdodot tālāk vai ziedojot dalībvalstīm vai Komisijas izraudzītām partnerorganizācijām preces un pakalpojumus, tostarp nomas pakalpojumus. |
| --- | --- |

c)

iepirkums, ko Komisija veic kā vairumtirgotājs, pērkot, veidojot krājumus un pārdodot tālāk vai ziedojot dalībvalstīm vai Komisijas izraudzītām partnerorganizācijām preces un pakalpojumus, tostarp nomas pakalpojumus.

6.   Šā panta 5. punkta b) apakšpunktā minētās iepirkuma procedūras gadījumā attiecīgos līgumus slēdz:

| a) | vai nu Komisija – šajā gadījumā pakalpojumi vai preces jāsniedz vai jāpiegādā dalībvalstīm vai Komisijas izraudzītām partnerorganizācijām; |
| --- | --- |

a)

vai nu Komisija – šajā gadījumā pakalpojumi vai preces jāsniedz vai jāpiegādā dalībvalstīm vai Komisijas izraudzītām partnerorganizācijām;

| b) | vai arī iesaistītās dalībvalstis – šajā gadījumā tām tiešā veidā jāiegādājas, jānomā vai jāņem līzingā spējas, ko tām iepērk Komisija. |
| --- | --- |

b)

vai arī iesaistītās dalībvalstis – šajā gadījumā tām tiešā veidā jāiegādājas, jānomā vai jāņem līzingā spējas, ko tām iepērk Komisija.

7.   Šā panta 5. punkta b) un c) apakšpunktā minēto iepirkuma procedūru gadījumā Komisija attiecībā uz savu iepirkumu ievēro Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 izklāstītos noteikumus.

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).”;"

*1

| 2) | regulas 5. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Ar Savienības finansējumu var segt visas tiešās izmaksas, kas vajadzīgas 3. pantā noteikto atbalsttiesīgo darbību īstenošanai, tostarp ar minētajām darbībām saistīto preču un pakalpojumu iegādei, sagatavošanai, savākšanai, transportēšanai, uzglabāšanai un izplatīšanai, kā arī ieguldījumu izmaksas darbībām vai projektiem, kas tieši saistīti ar saskaņā ar šo regulu aktivizētā ārkārtas atbalsta mērķu sasniegšanu.


  2.   Partnerorganizāciju netiešās izmaksas arī var segt saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046.”; |
| --- | --- |

2)

regulas 5. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Ar Savienības finansējumu var segt visas tiešās izmaksas, kas vajadzīgas 3. pantā noteikto atbalsttiesīgo darbību īstenošanai, tostarp ar minētajām darbībām saistīto preču un pakalpojumu iegādei, sagatavošanai, savākšanai, transportēšanai, uzglabāšanai un izplatīšanai, kā arī ieguldījumu izmaksas darbībām vai projektiem, kas tieši saistīti ar saskaņā ar šo regulu aktivizētā ārkārtas atbalsta mērķu sasniegšanu.

2.   Partnerorganizāciju netiešās izmaksas arī var segt saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046.”;

| 3) | pievieno šādu pielikumu:


  “PIELIKUMS
  Atbalsttiesīgās darbības
  Pandēmijas ar liela mēroga ietekmi gadījumā var tikt finansētas šādas darbības:






  a) | medicīnas darbaspēka resursu pagaidu pastiprināšana, medicīnas speciālistu apmaiņas pasākumi, ārvalstu pacientu uzņemšana vai cita veida savstarpējais atbalsts; |
| --- | --- | --- |

3)

pievieno šādu pielikumu:

“PIELIKUMS

Atbalsttiesīgās darbības

Pandēmijas ar liela mēroga ietekmi gadījumā var tikt finansētas šādas darbības:

a)

medicīnas darbaspēka resursu pagaidu pastiprināšana, medicīnas speciālistu apmaiņas pasākumi, ārvalstu pacientu uzņemšana vai cita veida savstarpējais atbalsts;

| b) | pagaidu veselības aprūpes iestāžu izveide un esošo veselības aprūpes iestāžu pagaidu paplašināšana, lai mazinātu spiedienu uz esošajām struktūrām un palielinātu vispārējo veselības aprūpes kapacitāti; |
| --- | --- |

b)

pagaidu veselības aprūpes iestāžu izveide un esošo veselības aprūpes iestāžu pagaidu paplašināšana, lai mazinātu spiedienu uz esošajām struktūrām un palielinātu vispārējo veselības aprūpes kapacitāti;

| c) | darbības, lai atbalstītu medicīnisko pārbaužu plaša mēroga veikšanu un sagatavotu nepieciešamo zinātnisko izmēģinājumu stratēģijas un protokolus; |
| --- | --- |

c)

darbības, lai atbalstītu medicīnisko pārbaužu plaša mēroga veikšanu un sagatavotu nepieciešamo zinātnisko izmēģinājumu stratēģijas un protokolus;

| d) | pagaidu karantīnas punktu izveide un citu atbilstīgu pasākumu veikšana pie Savienības robežām; |
| --- | --- |

d)

pagaidu karantīnas punktu izveide un citu atbilstīgu pasākumu veikšana pie Savienības robežām;

| e) | medicīnisko izstrādājumu izstrāde, ražošana vai iegāde un izplatīšana; |
| --- | --- |

e)

medicīnisko izstrādājumu izstrāde, ražošana vai iegāde un izplatīšana;

| f) | šā uzskaitījuma e) punktā minēto medicīnisko izstrādājumu ražošanas jaudas palielināšana un pārveidošana, lai novērstu deficītu; |
| --- | --- |

f)

šā uzskaitījuma e) punktā minēto medicīnisko izstrādājumu ražošanas jaudas palielināšana un pārveidošana, lai novērstu deficītu;

| g) | šā uzskaitījuma e) punktā minēto medicīnisko izstrādājumu krājumu uzturēšana un to iznīcināšana; |
| --- | --- |

g)

šā uzskaitījuma e) punktā minēto medicīnisko izstrādājumu krājumu uzturēšana un to iznīcināšana;

| h) | darbības to pasākumu atbalstam, kuri vajadzīgi, lai nepieciešamības gadījumā saņemtu apstiprinājumu e) punktā minēto medicīnisko izstrādājumu lietošanai; |
| --- | --- |

h)

darbības to pasākumu atbalstam, kuri vajadzīgi, lai nepieciešamības gadījumā saņemtu apstiprinājumu e) punktā minēto medicīnisko izstrādājumu lietošanai;

| i) | darbības, lai izstrādātu piemērotas metodes, kā sekot līdz pandēmijas attīstībai un tās novēršanai īstenoto pasākumu rezultātiem; |
| --- | --- |

i)

darbības, lai izstrādātu piemērotas metodes, kā sekot līdz pandēmijas attīstībai un tās novēršanai īstenoto pasākumu rezultātiem;

| j) | potenciālo terapiju vai diagnostikas ad hoc klīnisko izmēģinājumu organizēšana atbilstīgi Savienības līmenī saskaņotiem izmēģinājumu veikšanas standartiem; |
| --- | --- |

j)

potenciālo terapiju vai diagnostikas ad hoc klīnisko izmēģinājumu organizēšana atbilstīgi Savienības līmenī saskaņotiem izmēģinājumu veikšanas standartiem;

| k) | medicīnisko izstrādājumu, tostarp iespējamu jaunu testēšanas metožu zinātniskā validēšana. |
| --- | --- |

k)

medicīnisko izstrādājumu, tostarp iespējamu jaunu testēšanas metožu zinātniskā validēšana.

Minētais uzskaitījums nav izsmeļošs.

4. pants

1.   Atkāpjoties no Lēmuma Nr. 1313/2013/ES 1. panta 6. punkta, saistībā ar medicīnisko pretlīdzekļu iepirkumu un piegādi saskaņā ar šajā regulā paredzētajām procedūrām var izmantot visas Savienības civilās aizsardzības mehānisma spējas.

2.   Atkāpjoties no Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 172. panta 1. punkta, līgumslēdzējas iestādes ir tiesīgas pieprasīt preču vai pakalpojumu piegādi no datuma, kurā tiek nosūtīti to līgumu projekti, kuri izriet no iepirkuma, ko veic šīs regulas nolūkos. Līgumu projektus nosūta ne vēlāk kā 24 stundas pēc piešķiršanas.

3.   Atkāpjoties no Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 172. panta 2. punkta, Komisija vajadzības gadījumā var grozīt šā panta 2. punktā minētos līgumus, lai pielāgotos pašreizējās veselības krīzes attīstībai.

4.   Atkāpjoties no Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 I pielikuma 1. nodaļas 2. iedaļas 30. punkta un šā panta 2. punktā minēto līgumu piešķiršanas nolūkos atbildīgais kredītrīkotājs var apvienot vērtējuma ziņojuma un piešķiršanas lēmuma saturu vienā dokumentā un paraksta to. Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 I pielikuma 1. nodaļas 2. iedaļas 30.1 punktā minēto elektronisko parakstu un sekojošo līgumu parakstus var aizstāt ar apliecinājumu, izmantojot drošu e-pastu, vai vienkārši ar ieskenētu parakstu.

5.   Attiecīgā gadījumā šā panta 1.–4. punktā izklāstītās atkāpes, kā arī nepieciešamās atkāpes no Lēmuma Nr. 1082/2013/ES 5. pantā minētā nolīguma par kopīgu iepirkuma procedūru piemēro visām procedūrām attiecībā uz medicīniskajiem pretlīdzekļiem – gan jaunām, gan jau notiekošām – brīdī, kad stājas spēkā šī regula, lai, pamatojoties uz izvērtētajiem piedāvājumiem, piešķiršana notiktu 24 stundu termiņā.

6.   Šajā pantā izklāstītās atkāpes piemēro līdz 2022. gada 31. janvārim.

5. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2020. gada 1. februāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 14. aprīlī

Padomes vārdā –

Priekšsēdētājs

G. GRLIĆ RADMAN

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1313/2013/ES (2013. gada 17. decembris) par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (OV L 347, 20.12.2013., 924. lpp.).

1

(2)  Padomes Regula (ES) 2016/369 (2016. gada 15. marts) par ārkārtas atbalsta sniegšanu Savienībā (OV L 70, 16.3.2016., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1082/2013/ES (2013. gada 22. oktobris) par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 2119/98/EK (OV L 293, 5.11.2013., 1. lpp.).

4

---

LĒMUMI

| 15.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 117/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 117/9

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2020/522

(2020. gada 7. aprīlis)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Transporta kopienas Reģionālajā pārvaldības komitejā attiecībā uz konkrētiem ar Transporta kopienas dibināšanas līguma īstenošanu saistītiem budžeta jautājumiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu un 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Transporta kopienas dibināšanas līgumu (“TKL”) Savienība parakstīja saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/1937 (1). 2019. gada 4. martā to apstiprināja Savienības vārdā ar Padomes Lēmumu (ES) 2019/392 (2). Tas stājās spēkā 2019. gada 1. maijā. |
| --- | --- |

(1)

Transporta kopienas dibināšanas līgumu (“TKL”) Savienība parakstīja saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/1937 (1). 2019. gada 4. martā to apstiprināja Savienības vārdā ar Padomes Lēmumu (ES) 2019/392 (2). Tas stājās spēkā 2019. gada 1. maijā.

| (2) | Ievērojot TKL 35. pantu, Transporta kopienas Reģionālajai pārvaldības komitejai (“Pārvaldības komiteja”) ir katru gadu jāpieņem Transporta kopienas budžets. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot TKL 35. pantu, Transporta kopienas Reģionālajai pārvaldības komitejai (“Pārvaldības komiteja”) ir katru gadu jāpieņem Transporta kopienas budžets.

| (3) | Lai nodrošinātu TKL īstenošanu, Pārvaldības komitejai ir jāpieņem lēmums par Transporta kopienas 2020. gada budžetu. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu TKL īstenošanu, Pārvaldības komitejai ir jāpieņem lēmums par Transporta kopienas 2020. gada budžetu.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Pārvaldības komitejā, jo lēmums, kas jāpieņem Pārvaldības komitejai, ir vajadzīgs Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbībai un radīs juridiskas sekas Savienībai. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Pārvaldības komitejā, jo lēmums, kas jāpieņem Pārvaldības komitejai, ir vajadzīgs Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbībai un radīs juridiskas sekas Savienībai.

| (5) | Komisijai dotais pilnvarojums provizoriski izpildīt Transporta kopienas budžetu nemaina to pilnvaru būtiskās iezīmes, kas minētajai iestādei piešķirtas ar Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, |
| --- | --- |

(5)

Komisijai dotais pilnvarojums provizoriski izpildīt Transporta kopienas budžetu nemaina to pilnvaru būtiskās iezīmes, kas minētajai iestādei piešķirtas ar Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem Transporta kopienas Reģionālajā pārvaldības komitejā attiecībā uz Transporta kopienas 2020. gada budžetu, pamatā ir Pārvaldības komitejas lēmuma projekts (3).

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2020. gada 7. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. GRLIĆ RADMAN

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2017/1937 (2017. gada 11. jūlijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Transporta kopienas dibināšanas līgumu (OV L 278, 27.10.2017., 1. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2019/392 (2019. gada 4. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Transporta kopienas dibināšanas līgumu (OV L 71, 13.3.2019., 1. lpp.).

2

(3)  Sk. dokumentu ST 6534/20 šeit: http://register.consilium.europa.eu.

3

---