# Uradni list L 98/2020

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 98 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6331. marec 2020 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 98

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6331. marec 2020

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/463 z dne 24. marca 2020 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Kiwi de Corse (ZGO)) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/464 z dne 26. marca 2020 o določitvi nekaterih pravil za uporabo Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta glede dokumentov, potrebnih za retroaktivno priznanje obdobij za namen preusmeritve, pridelave ekoloških proizvodov in informacij, ki jih predložijo države članice (
  1
  ) | 2 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/465 z dne 30. marca 2020 o nujnih ukrepih za pomoč organizacijam proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave v italijanskih deželah Emilija - Romanja, Benečija, Trentino - Zgornje Poadižje, Lombardija, Piemont in Furlanija - Julijska krajina zaradi škode, ki jo je na njihovi proizvodnji povzročila azijska marmorirana smrdljivka (Halyomorpha halys) | 26 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/466 z dne 30. marca 2020 o začasnih ukrepih za obvladovanje tveganj za zdravje ljudi, živali in rastlin ter dobrobit živali pri nekaterih resnih motnjah v nadzornih sistemih držav članic zaradi koronavirusne bolezni (COVID-19) (
  1
  ) | 30 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/467 z dne 25. marca 2020 o dokončni dodelitvi pomoči Unije po državah članicah za šolsko sadje in zelenjavo ter za šolsko mleko za obdobje od 1. avgusta 2020 do 31. julija 2021 in spremembi Izvedbenega sklepa C(2019) 2249 final
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 1795) | 34 |
| | | NOTRANJI AKTI IN POSLOVNIKI |
| | * | Sklep upravnega odbora Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni z dne 9. septembra 2019 o notranjih pravilih glede omejitev nekaterih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v okviru delovanja Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni | 38 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Sklep št. 1/2020 Pridružitvenega odbora EU-Kraljevina Maroko z dne 16. marca 2020 o izmenjavi informacij med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko, da se oceni učinek Sporazuma v obliki izmenjave pisem o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Evro-mediteranskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani [2020/468] | 45 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/463 z dne 24. marca 2020 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Kiwi de Corse (ZGO))

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/464 z dne 26. marca 2020 o določitvi nekaterih pravil za uporabo Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta glede dokumentov, potrebnih za retroaktivno priznanje obdobij za namen preusmeritve, pridelave ekoloških proizvodov in informacij, ki jih predložijo države članice (
  1
  )

1

2

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/465 z dne 30. marca 2020 o nujnih ukrepih za pomoč organizacijam proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave v italijanskih deželah Emilija - Romanja, Benečija, Trentino - Zgornje Poadižje, Lombardija, Piemont in Furlanija - Julijska krajina zaradi škode, ki jo je na njihovi proizvodnji povzročila azijska marmorirana smrdljivka (Halyomorpha halys)

Halyomorpha halys

26

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/466 z dne 30. marca 2020 o začasnih ukrepih za obvladovanje tveganj za zdravje ljudi, živali in rastlin ter dobrobit živali pri nekaterih resnih motnjah v nadzornih sistemih držav članic zaradi koronavirusne bolezni (COVID-19) (
  1
  )

1

30

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/467 z dne 25. marca 2020 o dokončni dodelitvi pomoči Unije po državah članicah za šolsko sadje in zelenjavo ter za šolsko mleko za obdobje od 1. avgusta 2020 do 31. julija 2021 in spremembi Izvedbenega sklepa C(2019) 2249 final
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 1795)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 1795)

34

NOTRANJI AKTI IN POSLOVNIKI

*

Sklep upravnega odbora Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni z dne 9. septembra 2019 o notranjih pravilih glede omejitev nekaterih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v okviru delovanja Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni

38

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Sklep št. 1/2020 Pridružitvenega odbora EU-Kraljevina Maroko z dne 16. marca 2020 o izmenjavi informacij med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko, da se oceni učinek Sporazuma v obliki izmenjave pisem o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Evro-mediteranskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani [2020/468]

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 31.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 98/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 98/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/463

z dne 24. marca 2020

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb („Kiwi de Corse“ (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek za registracijo imena „Kiwi de Corse“, ki ga je vložila Francija, objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek za registracijo imena „Kiwi de Corse“, ki ga je vložila Francija, objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Kiwi de Corse“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Kiwi de Corse“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Kiwi de Corse“ (ZGO) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. marca 2020

Za Komisijo

Janusz WOJCIECHOWSKI

V imenu predsednice

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 403, 29.11.2019, str. 74.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 31.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 98/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 98/2

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/464

z dne 26. marca 2020

o določitvi nekaterih pravil za uporabo Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta glede dokumentov, potrebnih za retroaktivno priznanje obdobij za namen preusmeritve, pridelave ekoloških proizvodov in informacij, ki jih predložijo države članice

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 (1) ter zlasti člena 10(6), člena 14(3), člena 15(3), člena 16(3), člena 17(3) in člena 26(7)(d) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V poglavju III Uredbe (EU) 2018/848 so določena splošna pravila pridelave za ekološke proizvode, medtem ko so podrobna pravila pridelave določena v Prilogi II k navedeni uredbi. Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje navedene uredbe bi bilo treba določiti nekatera dodatna pravila. |
| --- | --- |

(1)

V poglavju III Uredbe (EU) 2018/848 so določena splošna pravila pridelave za ekološke proizvode, medtem ko so podrobna pravila pridelave določena v Prilogi II k navedeni uredbi. Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje navedene uredbe bi bilo treba določiti nekatera dodatna pravila.

| (2) | Za preusmeritev v postopek ekološke pridelave je potrebno določeno obdobje prilagajanja vseh sredstev, ki so v uporabi. Zahtevano obdobje preusmeritve se začne šele potem, ko kmet ali izvajalec dejavnosti, ki prideluje alge ali živali iz akvakulture, priglasi svojo dejavnost pristojnim organom. Izjemoma in pod določenimi pogoji se lahko prejšnje obdobje retroaktivno prizna kot del obdobja preusmeritve. Treba je določiti dokumente, ki se predložijo pristojnim organom za retroaktivno priznanje prejšnjega obdobja. |
| --- | --- |

(2)

Za preusmeritev v postopek ekološke pridelave je potrebno določeno obdobje prilagajanja vseh sredstev, ki so v uporabi. Zahtevano obdobje preusmeritve se začne šele potem, ko kmet ali izvajalec dejavnosti, ki prideluje alge ali živali iz akvakulture, priglasi svojo dejavnost pristojnim organom. Izjemoma in pod določenimi pogoji se lahko prejšnje obdobje retroaktivno prizna kot del obdobja preusmeritve. Treba je določiti dokumente, ki se predložijo pristojnim organom za retroaktivno priznanje prejšnjega obdobja.

| (3) | Da se pri ekološki živinoreji zagotovi vzdrževanje visoki ravni dobrobiti živali in upoštevanje potreb, značilnih za posamezno vrsto živali, je treba določiti gostoto živali, najmanjšo velikost zaprtih površin in zunanjih površin ter njihove značilnosti, tehnične zahteve in značilnosti glede zgradb in površin na prostem za govedo, ovce, koze, enoprste kopitarje, živali z rogovjem, prašiče, perutnino in kunce. Poleg tega bi bilo treba za živali, ki še sesajo, določiti najkrajša obdobja, ki jih treba upoštevati pri krmljenju, po možnosti z materinim mlekom. |
| --- | --- |

(3)

Da se pri ekološki živinoreji zagotovi vzdrževanje visoki ravni dobrobiti živali in upoštevanje potreb, značilnih za posamezno vrsto živali, je treba določiti gostoto živali, najmanjšo velikost zaprtih površin in zunanjih površin ter njihove značilnosti, tehnične zahteve in značilnosti glede zgradb in površin na prostem za govedo, ovce, koze, enoprste kopitarje, živali z rogovjem, prašiče, perutnino in kunce. Poleg tega bi bilo treba za živali, ki še sesajo, določiti najkrajša obdobja, ki jih treba upoštevati pri krmljenju, po možnosti z materinim mlekom.

| (4) | Da se pri ekološki akvakulturi zagotovi skrb za vzdrževanje visoke ravni dobrobiti živali in upoštevanje potreb, značilnih za posamezno vrsto živali, je treba določiti tudi pravila za posamezne vrste ali za skupine vrst glede gostote živali in značilnosti za sisteme gojenja in zaprte sisteme za živali iz akvakulture. |
| --- | --- |

(4)

Da se pri ekološki akvakulturi zagotovi skrb za vzdrževanje visoke ravni dobrobiti živali in upoštevanje potreb, značilnih za posamezno vrsto živali, je treba določiti tudi pravila za posamezne vrste ali za skupine vrst glede gostote živali in značilnosti za sisteme gojenja in zaprte sisteme za živali iz akvakulture.

| (5) | Predelani ekološki proizvodi bi morali biti proizvedeni po predelovalnih postopkih, ki zagotavljajo ohranjanje ekoloških lastnosti in kakovosti proizvoda na vseh stopnjah ekološke pridelave. Glede na veliko število tehnik, ki se uporabljajo pri predelavi živil v ekološki pridelavi, ni mogoče vzpostaviti izčrpnega seznama vseh odobrenih tehnik. Zato bi se načeloma morale tehnike, ki izpolnjujejo načela in ustrezna pravila pridelave iz Uredbe (EU) 2018/848, šteti za odobrene pri predelavi živil v ekološki pridelavi. |
| --- | --- |

(5)

Predelani ekološki proizvodi bi morali biti proizvedeni po predelovalnih postopkih, ki zagotavljajo ohranjanje ekoloških lastnosti in kakovosti proizvoda na vseh stopnjah ekološke pridelave. Glede na veliko število tehnik, ki se uporabljajo pri predelavi živil v ekološki pridelavi, ni mogoče vzpostaviti izčrpnega seznama vseh odobrenih tehnik. Zato bi se načeloma morale tehnike, ki izpolnjujejo načela in ustrezna pravila pridelave iz Uredbe (EU) 2018/848, šteti za odobrene pri predelavi živil v ekološki pridelavi.

| (6) | Vendar se za nekatere tehnike, ki se uporabljajo pri predelavi specifičnih ekoloških živil, mnenja držav članic lahko razlikujejo glede skladnosti tehnike z načeli in ustreznimi pravili pridelave iz Uredbe (EU) 2018/848 za pridelavo specifičnih proizvodov. Za take primere je treba določiti pravila o tem, kako se lahko taka tehnika oceni in, če se potrdi, da je v skladu z navedenimi načeli in pravili pridelave, kako jo Komisija odobri za pridelavo specifičnih živil, kadar je to primerno, pod določenimi pogoji. |
| --- | --- |

(6)

Vendar se za nekatere tehnike, ki se uporabljajo pri predelavi specifičnih ekoloških živil, mnenja držav članic lahko razlikujejo glede skladnosti tehnike z načeli in ustreznimi pravili pridelave iz Uredbe (EU) 2018/848 za pridelavo specifičnih proizvodov. Za take primere je treba določiti pravila o tem, kako se lahko taka tehnika oceni in, če se potrdi, da je v skladu z navedenimi načeli in pravili pridelave, kako jo Komisija odobri za pridelavo specifičnih živil, kadar je to primerno, pod določenimi pogoji.

| (7) | Tehnike z uporabo smole za izmenjavo in adsorpcijo ionov so morda potrebne za pridelavo začetne formule za dojenčke in nadaljevalne formule ter živila na osnovi predelanih žit in otroško hrano iz točk (a) in (b) člena 1(1) Uredbe (EU) št. 609/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2), da bi se izpolnile zahteve o sestavi iz navedene uredbe ter aktov, sprejetih na podlagi člena 11(1) navedene uredbe za zadevne proizvode, ali proizvode, ki jih ureja Direktiva Komisije 2006/125/ES (3). Za te kategorije proizvodov je treba odobriti uporabo tehnik za izmenjavo in adsorpcijo ionov. |
| --- | --- |

(7)

Tehnike z uporabo smole za izmenjavo in adsorpcijo ionov so morda potrebne za pridelavo začetne formule za dojenčke in nadaljevalne formule ter živila na osnovi predelanih žit in otroško hrano iz točk (a) in (b) člena 1(1) Uredbe (EU) št. 609/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2), da bi se izpolnile zahteve o sestavi iz navedene uredbe ter aktov, sprejetih na podlagi člena 11(1) navedene uredbe za zadevne proizvode, ali proizvode, ki jih ureja Direktiva Komisije 2006/125/ES (3). Za te kategorije proizvodov je treba odobriti uporabo tehnik za izmenjavo in adsorpcijo ionov.

| (8) | Podobno kot pri tehnikah, odobrenih za uporabo pri predelavi živil, se tehnike, ki bi povrnile lastnosti, izgubljene med predelavo in skladiščenjem ekološke krme, popravile posledice malomarnosti pri predelavi ekološke krme ali bi lahko bile zavajajoče glede prave narave proizvodov, ki naj bi se tržili kot ekološka krma, ne bi smele uporabljati. |
| --- | --- |

(8)

Podobno kot pri tehnikah, odobrenih za uporabo pri predelavi živil, se tehnike, ki bi povrnile lastnosti, izgubljene med predelavo in skladiščenjem ekološke krme, popravile posledice malomarnosti pri predelavi ekološke krme ali bi lahko bile zavajajoče glede prave narave proizvodov, ki naj bi se tržili kot ekološka krma, ne bi smele uporabljati.

| (9) | Glede na veliko število tehnik, ki se uporabljajo pri predelavi specifičnih krmnih proizvodov v ekološki pridelavi, ni mogoče vzpostaviti izčrpnega seznama vseh odobrenih tehnik. Zato bi načeloma morale biti tehnike, ki izpolnjujejo načela in ustrezna pravila pridelave iz Uredbe (EU) 2018/848, odobrene pri predelavi krmnih proizvodov v ekološki pridelavi. |
| --- | --- |

(9)

Glede na veliko število tehnik, ki se uporabljajo pri predelavi specifičnih krmnih proizvodov v ekološki pridelavi, ni mogoče vzpostaviti izčrpnega seznama vseh odobrenih tehnik. Zato bi načeloma morale biti tehnike, ki izpolnjujejo načela in ustrezna pravila pridelave iz Uredbe (EU) 2018/848, odobrene pri predelavi krmnih proizvodov v ekološki pridelavi.

| (10) | Vendar se za nekatere tehnike, ki se uporabljajo pri predelavi specifičnih ekoloških krmnih proizvodov, mnenja držav članic lahko razlikujejo glede skladnosti tehnike z načeli in ustreznimi pravili pridelave iz Uredbe (EU) 2018/848. Za take primere je treba določiti pravila o tem, kako se lahko taka tehnika oceni in, če se potrdi, da je v skladu z navedenimi načeli in ustreznimi pravili pridelave, kako jo Komisija odobri za pridelavo specifičnih krmnih proizvodov, kadar je to primerno, pod določenimi pogoji. |
| --- | --- |

(10)

Vendar se za nekatere tehnike, ki se uporabljajo pri predelavi specifičnih ekoloških krmnih proizvodov, mnenja držav članic lahko razlikujejo glede skladnosti tehnike z načeli in ustreznimi pravili pridelave iz Uredbe (EU) 2018/848. Za take primere je treba določiti pravila o tem, kako se lahko taka tehnika oceni in, če se potrdi, da je v skladu z navedenimi načeli in ustreznimi pravili pridelave, kako jo Komisija odobri za pridelavo specifičnih krmnih proizvodov, kadar je to primerno, pod določenimi pogoji.

| (11) | Pri ekološki pridelavi bi bilo treba uporabljati ekološki rastlinski razmnoževalni material, ekološko vzrejene živali in ekološko gojene nedorasle organizme iz akvakulture. Da bi ekološkim izvajalcem dejavnosti pomagali poiskati informacije o njihovi razpoložljivosti, bi morala vsaka država članica vzpostaviti sisteme, ki izvajalcem dejavnosti, ki tržijo ekološki rastlinski razmnoževalni material, rastlinski razmnoževalni material iz preusmeritve, ekološko vzrejene živali ali ekološko gojene nedorasle organizme iz akvakulture, omogočajo, da dajo informacije o svoji ponudbi na voljo javnosti. Javno dostopne bi morale biti zlasti podrobne informacije o vrstah, za katere lahko dobavijo zadostne količine v razumnem roku. Države članice bi morale Komisiji enkrat letno predložiti povzetek teh informacij in informacije o odstopanjih, odobrenih v primeru pomanjkanja razpoložljivosti. |
| --- | --- |

(11)

Pri ekološki pridelavi bi bilo treba uporabljati ekološki rastlinski razmnoževalni material, ekološko vzrejene živali in ekološko gojene nedorasle organizme iz akvakulture. Da bi ekološkim izvajalcem dejavnosti pomagali poiskati informacije o njihovi razpoložljivosti, bi morala vsaka država članica vzpostaviti sisteme, ki izvajalcem dejavnosti, ki tržijo ekološki rastlinski razmnoževalni material, rastlinski razmnoževalni material iz preusmeritve, ekološko vzrejene živali ali ekološko gojene nedorasle organizme iz akvakulture, omogočajo, da dajo informacije o svoji ponudbi na voljo javnosti. Javno dostopne bi morale biti zlasti podrobne informacije o vrstah, za katere lahko dobavijo zadostne količine v razumnem roku. Države članice bi morale Komisiji enkrat letno predložiti povzetek teh informacij in informacije o odstopanjih, odobrenih v primeru pomanjkanja razpoložljivosti.

| (12) | Sejanci so izvzeti iz zbiranja in izmenjave informacij o ekološkem rastlinskem razmnoževalnem materialu in rastlinskem razmnoževalnem materialu iz preusmeritve. Zato je za zagotovitev usklajenega pristopa primerno določiti opredelitev sejancev. |
| --- | --- |

(12)

Sejanci so izvzeti iz zbiranja in izmenjave informacij o ekološkem rastlinskem razmnoževalnem materialu in rastlinskem razmnoževalnem materialu iz preusmeritve. Zato je za zagotovitev usklajenega pristopa primerno določiti opredelitev sejancev.

| (13) | Države članice lahko za obravnavanje prehranskih potreb mlade perutnine in prašičev do teže 35 kg po posebni beljakovinski mešanici pod strogimi pogoji do 31. decembra 2025 odobrijo uporabo neekološke beljakovinske krme v prehrani perutnine in prašičev. Zaradi postopne odprave navedenih ustreznih odstopanj in za namene člena 53(6)(c) Uredbe (EU) 2018/848 bi morala Komisija spremljati njeno uporabo, pri tem pa upoštevati razvoj razmer na trgu v zvezi z razpoložljivostjo ekološke beljakovinske krme. V ta namen bi morala Komisija oblikovati usmerjen vprašalnik, države članice pa bi morale Komisiji vsako leto predložiti izpolnjeni vprašalnik, v katerem bi bile povzete ustrezne informacije, zbrane v zvezi z razpoložljivostjo ekološke beljakovinske krme in odobritvami uporabe neekološke beljakovinske krme za rejce perutnine in prašičev. |
| --- | --- |

(13)

Države članice lahko za obravnavanje prehranskih potreb mlade perutnine in prašičev do teže 35 kg po posebni beljakovinski mešanici pod strogimi pogoji do 31. decembra 2025 odobrijo uporabo neekološke beljakovinske krme v prehrani perutnine in prašičev. Zaradi postopne odprave navedenih ustreznih odstopanj in za namene člena 53(6)(c) Uredbe (EU) 2018/848 bi morala Komisija spremljati njeno uporabo, pri tem pa upoštevati razvoj razmer na trgu v zvezi z razpoložljivostjo ekološke beljakovinske krme. V ta namen bi morala Komisija oblikovati usmerjen vprašalnik, države članice pa bi morale Komisiji vsako leto predložiti izpolnjeni vprašalnik, v katerem bi bile povzete ustrezne informacije, zbrane v zvezi z razpoložljivostjo ekološke beljakovinske krme in odobritvami uporabe neekološke beljakovinske krme za rejce perutnine in prašičev.

| (14) | Države članice lahko tudi vzpostavijo podoben sistem informacij o razpoložljivosti v zvezi s pasmami in linijami, prilagojenimi ekološki pridelavi, ali ekološkimi jarkicami. Zaradi morebitne postopne odprave odstopanj za uporabo neekološko vzrejenih živali ali jarkic je pomembno zbirati podatke o razpoložljivosti ekološko vzrejenih pasem in linij, posebno izbranih glede na ekološka načela in cilje. Zato je treba določiti podrobnosti za usklajene podatke, ki jih države članice sporočajo Komisiji in drugim državam članicam. |
| --- | --- |

(14)

Države članice lahko tudi vzpostavijo podoben sistem informacij o razpoložljivosti v zvezi s pasmami in linijami, prilagojenimi ekološki pridelavi, ali ekološkimi jarkicami. Zaradi morebitne postopne odprave odstopanj za uporabo neekološko vzrejenih živali ali jarkic je pomembno zbirati podatke o razpoložljivosti ekološko vzrejenih pasem in linij, posebno izbranih glede na ekološka načela in cilje. Zato je treba določiti podrobnosti za usklajene podatke, ki jih države članice sporočajo Komisiji in drugim državam članicam.

| (15) | Izvajalci, ki se ukvarjajo z živinorejo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 834/2007 (4) in Uredbo Komisije (ES) št. 889/2008 (5), bodo morali prilagoditi svoje proizvodne sisteme, da bodo izpolnjevali nove specifične tehnične zahteve iz te uredbe, ki zadevajo gostoto živali, strukturne značilnosti prostorov za živali in z njimi povezane opreme, razpoložljivi prostor ter upravljanje zemljišč in sistem proizvodnje gospodarstva na splošno. Za navedene prilagoditvene ukrepe bodo potrebna različna časovna obdobja glede na obseg potrebnih posegov za izpolnjevanje novih zahtev iz te uredbe ob upoštevanju tekoče proizvodnje. |
| --- | --- |

(15)

Izvajalci, ki se ukvarjajo z živinorejo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 834/2007 (4) in Uredbo Komisije (ES) št. 889/2008 (5), bodo morali prilagoditi svoje proizvodne sisteme, da bodo izpolnjevali nove specifične tehnične zahteve iz te uredbe, ki zadevajo gostoto živali, strukturne značilnosti prostorov za živali in z njimi povezane opreme, razpoložljivi prostor ter upravljanje zemljišč in sistem proizvodnje gospodarstva na splošno. Za navedene prilagoditvene ukrepe bodo potrebna različna časovna obdobja glede na obseg potrebnih posegov za izpolnjevanje novih zahtev iz te uredbe ob upoštevanju tekoče proizvodnje.

| (16) | Zlasti določbe glede gostote živali, najmanjše velikosti zaprtih površin in zunanjih površin za jarkice in peteline lahkega tipa, največje razširitve površin na prostem za objekte za rejo perutnine, največjega števila nivojev in opreme za učinkovit sistem za odstranjevanje gnoja v večnivojskih objektih za rejo perutnine lahko pomenijo oprijemljiva dela in naložbe, na primer obnovo prostorov za živali in nakup zemljišč ali popolno prenovo prostorov za živali za nekatera gospodarstva ali pridelovalne enote, katerih pridelava je bila doslej v skladu z uredbama (ES) št. 834/2007 in (ES) št. 889/2008. Zato bi bilo treba v zvezi z navedenimi gospodarstvi ali pridelovalnimi enotami določiti prehodno obdobje največ 8 let od 1. januarja 2021, da se jim omogoči, da opravijo potrebne prilagoditve za izpolnjevanje novih zahtev. |
| --- | --- |

(16)

Zlasti določbe glede gostote živali, najmanjše velikosti zaprtih površin in zunanjih površin za jarkice in peteline lahkega tipa, največje razširitve površin na prostem za objekte za rejo perutnine, največjega števila nivojev in opreme za učinkovit sistem za odstranjevanje gnoja v večnivojskih objektih za rejo perutnine lahko pomenijo oprijemljiva dela in naložbe, na primer obnovo prostorov za živali in nakup zemljišč ali popolno prenovo prostorov za živali za nekatera gospodarstva ali pridelovalne enote, katerih pridelava je bila doslej v skladu z uredbama (ES) št. 834/2007 in (ES) št. 889/2008. Zato bi bilo treba v zvezi z navedenimi gospodarstvi ali pridelovalnimi enotami določiti prehodno obdobje največ 8 let od 1. januarja 2021, da se jim omogoči, da opravijo potrebne prilagoditve za izpolnjevanje novih zahtev.

| (17) | Zahteva v zvezi s prašiči glede najmanjšega odstotka zunanje površine, katere tla so polna, lahko pomeni obnovo zunanjih objektov in spremembo sistema zbiranja gnoja na gospodarstvih ali pridelovalnih enotah, katerih pridelava je bila doslej v skladu z uredbama (ES) št. 834/2007 in (ES) št. 889/2008. Zato bi bilo treba v zvezi z navedenimi gospodarstvi ali pridelovalnimi enotami določiti prehodno obdobje največ 8 let od 1. januarja 2021, da se jim omogoči, da opravijo potrebno obsežno obnovo zunanjih prostorov za živali ali zamenjajo opremo za izpolnjevanje novih zahtev. |
| --- | --- |

(17)

Zahteva v zvezi s prašiči glede najmanjšega odstotka zunanje površine, katere tla so polna, lahko pomeni obnovo zunanjih objektov in spremembo sistema zbiranja gnoja na gospodarstvih ali pridelovalnih enotah, katerih pridelava je bila doslej v skladu z uredbama (ES) št. 834/2007 in (ES) št. 889/2008. Zato bi bilo treba v zvezi z navedenimi gospodarstvi ali pridelovalnimi enotami določiti prehodno obdobje največ 8 let od 1. januarja 2021, da se jim omogoči, da opravijo potrebno obsežno obnovo zunanjih prostorov za živali ali zamenjajo opremo za izpolnjevanje novih zahtev.

| (18) | Tudi dolžina odprtin med verandami in notranjim delom objektov za rejo perutnine, zahteva glede trdnih pregrad za pitovno perutnino razen vrste Gallus gallus ter specifične zahteve glede gredi in dvignjenih ravni za sedenje lahko pomenijo oprijemljive prilagoditve, na primer obnovo dela prostorov za živali in nakup nove opreme za gospodarstva, katerih pridelava je bila doslej v skladu z uredbama (ES) št. 834/2007 in (ES) št. 889/2008. Zato bi bilo treba v zvezi z navedenimi gospodarstvi ali pridelovalnimi enotami določiti prehodno obdobje največ 3 let od 1. januarja 2021, da se jim omogoči, da opravijo potrebne prilagoditve prostorov za živali ali zamenjajo opremo za izpolnjevanje novih zahtev. |
| --- | --- |

(18)

Tudi dolžina odprtin med verandami in notranjim delom objektov za rejo perutnine, zahteva glede trdnih pregrad za pitovno perutnino razen vrste Gallus gallus ter specifične zahteve glede gredi in dvignjenih ravni za sedenje lahko pomenijo oprijemljive prilagoditve, na primer obnovo dela prostorov za živali in nakup nove opreme za gospodarstva, katerih pridelava je bila doslej v skladu z uredbama (ES) št. 834/2007 in (ES) št. 889/2008. Zato bi bilo treba v zvezi z navedenimi gospodarstvi ali pridelovalnimi enotami določiti prehodno obdobje največ 3 let od 1. januarja 2021, da se jim omogoči, da opravijo potrebne prilagoditve prostorov za živali ali zamenjajo opremo za izpolnjevanje novih zahtev.

| (19) | Postopek izračuna najmanjše velikosti zaprtih površin pri objektih za rejo perutnine z zunanjim delom zgradbe lahko pomeni prilagoditve, na primer pomembno zmanjšanje gostote perutnine ali obnovo zgradb za gospodarstva, katerih pridelava je bila doslej v skladu z uredbama (ES) št. 834/2007 in (ES) št. 889/2008. Zato bi bilo treba v zvezi z navedenimi gospodarstvi ali pridelovalnimi enotami določiti prehodno obdobje največ 3 let od 1. januarja 2021, da se jim omogoči, da opravijo potrebne prilagoditve svojih poslovnih načrtov ali prostorov za živali za izpolnjevanje novih zahtev. |
| --- | --- |

(19)

Postopek izračuna najmanjše velikosti zaprtih površin pri objektih za rejo perutnine z zunanjim delom zgradbe lahko pomeni prilagoditve, na primer pomembno zmanjšanje gostote perutnine ali obnovo zgradb za gospodarstva, katerih pridelava je bila doslej v skladu z uredbama (ES) št. 834/2007 in (ES) št. 889/2008. Zato bi bilo treba v zvezi z navedenimi gospodarstvi ali pridelovalnimi enotami določiti prehodno obdobje največ 3 let od 1. januarja 2021, da se jim omogoči, da opravijo potrebne prilagoditve svojih poslovnih načrtov ali prostorov za živali za izpolnjevanje novih zahtev.

| (20) | Zaradi jasnosti in pravne varnosti bi se morala ta uredba uporabljati od datuma začetka uporabe Uredbe (EU) 2018/848. |
| --- | --- |

(20)

Zaradi jasnosti in pravne varnosti bi se morala ta uredba uporabljati od datuma začetka uporabe Uredbe (EU) 2018/848.

| (21) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za ekološko pridelavo – |
| --- | --- |

(21)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za ekološko pridelavo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PREUSMERITEV

Člen 1

Dokumenti, ki se predložijo za retroaktivno priznanje prejšnjega obdobja

1.   Za namene točke (a) člena 10(3) Uredbe (EU) 2018/848 izvajalec dejavnosti pristojnim organom v državi članici, v kateri se dejavnost izvaja in v kateri je njegovo gospodarstvo podvrženo sistemu nadzora, predloži uradne dokumente ustreznih pristojnih organov, ki dokazujejo, da so se za zemljišča, za katera se zahteva retroaktivno priznanje prejšnjega obdobja, uporabljali ukrepi, določeni v programu, ki se izvaja na podlagi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6), in da se na navedenih zemljiščih niso uporabljali nobeni proizvodi ali snovi, ki niso odobrene za uporabo v ekološki pridelavi.

2.   Za namene točke (b) člena 10(3) Uredbe (EU) 2018/848 izvajalec dejavnosti pristojnim organom v državi članici, v kateri se dejavnost izvaja in v kateri je njegovo gospodarstvo podvrženo sistemu nadzora, predloži naslednje dokumente, ki dokazujejo, da so zemljišča naravne ali kmetijske površine, ki vsaj v zadnjih treh letih niso bile obdelane s proizvodi ali snovmi, ki niso odobrene za uporabo v ekološki pridelavi v skladu z Uredbo (EU) 2018/848:

| (a) | zemljevide, na katerih so jasno označena vsa zemljišča, ki jih zajema zahtevek za retroaktivno priznanje, ter informacije o skupni površini teh zemljišč ter, kadar je to ustrezno, o naravi in obsegu tekoče pridelave, ter, kadar so na voljo, koordinate geolokacije; |
| --- | --- |

(a)

zemljevide, na katerih so jasno označena vsa zemljišča, ki jih zajema zahtevek za retroaktivno priznanje, ter informacije o skupni površini teh zemljišč ter, kadar je to ustrezno, o naravi in obsegu tekoče pridelave, ter, kadar so na voljo, koordinate geolokacije;

| (b) | podrobno analizo tveganja, ki jo izvede nadzorni organ ali izvajalec nadzora, da se oceni, ali je bilo katero od zemljišč iz zahtevka za retroaktivno priznanje vsaj tri leta obdelano s proizvodi ali snovmi, ki niso odobrene za uporabo v ekološki pridelavi, ob upoštevanju zlasti velikosti skupne površine, ki jo zajema zahtevek, in agronomskih praks, ki so se izvajale v tem obdobju na vsakem od zemljišč, ki jih zajema zahtevek; |
| --- | --- |

(b)

podrobno analizo tveganja, ki jo izvede nadzorni organ ali izvajalec nadzora, da se oceni, ali je bilo katero od zemljišč iz zahtevka za retroaktivno priznanje vsaj tri leta obdelano s proizvodi ali snovmi, ki niso odobrene za uporabo v ekološki pridelavi, ob upoštevanju zlasti velikosti skupne površine, ki jo zajema zahtevek, in agronomskih praks, ki so se izvajale v tem obdobju na vsakem od zemljišč, ki jih zajema zahtevek;

| (c) | rezultate laboratorijskih analiz iz akreditiranih laboratorijev za vzorce tal in/ali rastlin, ki jih je nadzorni organ ali izvajalec nadzora odvzel z vsakega zemljišča, za katerega je bilo v skladu s podrobno analizo tveganja iz točke (b) ugotovljeno, da predstavlja tveganje za kontaminacijo zaradi obdelave s proizvodi in snovmi, ki niso odobrene za uporabo v ekološki pridelavi; |
| --- | --- |

(c)

rezultate laboratorijskih analiz iz akreditiranih laboratorijev za vzorce tal in/ali rastlin, ki jih je nadzorni organ ali izvajalec nadzora odvzel z vsakega zemljišča, za katerega je bilo v skladu s podrobno analizo tveganja iz točke (b) ugotovljeno, da predstavlja tveganje za kontaminacijo zaradi obdelave s proizvodi in snovmi, ki niso odobrene za uporabo v ekološki pridelavi;

| (d) | inšpekcijsko poročilo nadzornega organa ali izvajalca nadzora po fizičnem pregledu izvajalca dejavnosti z namenom preverjanja skladnosti informacij, zbranih na zemljiščih, ki jih zajema zahtevek za retroaktivno priznanje; |
| --- | --- |

(d)

inšpekcijsko poročilo nadzornega organa ali izvajalca nadzora po fizičnem pregledu izvajalca dejavnosti z namenom preverjanja skladnosti informacij, zbranih na zemljiščih, ki jih zajema zahtevek za retroaktivno priznanje;

| (e) | katere koli druge ustrezne dokumente, za katere nadzorni organ ali izvajalec nadzora meni, da so potrebni za oceno zahtevka za retroaktivno priznanje; |
| --- | --- |

(e)

katere koli druge ustrezne dokumente, za katere nadzorni organ ali izvajalec nadzora meni, da so potrebni za oceno zahtevka za retroaktivno priznanje;

| (f) | končno pisno izjavo nadzornega organa ali izvajalca nadzora, v kateri je navedeno, ali je retroaktivno priznanje prejšnjega obdobja kot dela obdobja preusmeritve upravičeno, in v kateri sta navedena začetno obdobje, ki se šteje za ekološko, za vsako zadevno zemljišče, ter skupna površina zemljišč, za katere velja retroaktivno priznanje obdobja. |
| --- | --- |

(f)

končno pisno izjavo nadzornega organa ali izvajalca nadzora, v kateri je navedeno, ali je retroaktivno priznanje prejšnjega obdobja kot dela obdobja preusmeritve upravičeno, in v kateri sta navedena začetno obdobje, ki se šteje za ekološko, za vsako zadevno zemljišče, ter skupna površina zemljišč, za katere velja retroaktivno priznanje obdobja.

POGLAVJE II

ŽIVINA

ODDELEK 1

GOVEDO, OVCE, KOZE IN ENOPRSTI KOPITARJI

Člen 2

Najkrajše obdobje za hranjenje z materinim mlekom

Najkrajše obdobje iz točke 1.4.1(g) dela II Priloge II k Uredbi (EU) 2018/848 za hranjenje živali, ki še sesajo, po možnosti z materinim mlekom, je:

| (a) | 90 dni po rojstvu za govedo in enoprste kopitarje; |
| --- | --- |

(a)

90 dni po rojstvu za govedo in enoprste kopitarje;

| (b) | 45 dni po rojstvu za ovce in koze. |
| --- | --- |

(b)

45 dni po rojstvu za ovce in koze.

Člen 3

Gostota živali ter najmanjša velikost zaprtih površin in zunanjih površin

Za govedo, ovce, koze in enoprste kopitarje sta gostota živali ter najmanjša velikost zaprtih površin in zunanjih površin določeni v delu I Priloge I.

Člen 4

Lastnosti in tehnične zahteve glede najmanjše velikosti zaprtih površin

Vsaj polovica tal najmanjše velikosti zaprtih površin, kakor je za govedo, ovce, koze in enoprste kopitarje določena v delu I Priloge I, je polna, kar pomeni, da ni izdelana iz rešetk ali mreže.

ODDELEK 2

ŽIVALI Z ROGOVJEM

Člen 5

Najkrajše obdobje za hranjenje z materinim mlekom

Najkrajše obdobje iz točke 1.4.1(g) dela II Priloge II k Uredbi (EU) 2018/848 za hranjenje živali z rogovjem, ki še sesajo, po možnosti z materinim mlekom, je 90 dni po rojstvu.

Člen 6

Gostota živali in najmanjša velikost zunanjih površin

Za živali z rogovjem sta gostota živali in najmanjša velikost zunanjih površin določeni v delu II Priloge I.

Člen 7

Lastnosti in tehnične zahteve glede zunanjih ograjenih prostorov ali ograd

1.   Živali z rogovjem so nastanjene v zunanjih ograjenih prostorih ali ogradah, v katerih so pašniki, kadar razmere to omogočajo.

2.   Zunanji ograjeni prostori ali ograde so izdelani tako, da je po potrebi mogoče ločiti različne vrste živali z rogovjem.

3.   Vsak zunanji ograjeni prostor ali ogrado je mogoče razdeliti na dva dela oziroma meji na drug zunanji ograjeni prostor ali ogrado, tako da se vzdrževalna dela lahko izvajajo zaporedoma na vsaki površini ali v vsakem zunanjem ograjenem prostoru ali ogradi.

Člen 8

Zahteve za vegetacijo in lastnosti zaščitenih objektov in površin na prostem

1.   Za živali z rogovjem se zagotovi vizualna in vremenska zaščita, po možnosti z naravnimi zatočišči, na primer z vključitvijo skupin dreves in grmovja, delov gozda ali obronkov gozda v zunanji ograjeni prostor ali ogrado; če to ni mogoče v zadostni meri vse leto, se zagotovijo pokrita umetna zatočišča.

2.   Zunanji ograjeni prostori ali ograde za živali z rogovjem so opremljeni z zmogljivostmi ali pokriti z vegetacijo, ki živalim omogoča, da s svojega rogovja zdrgnejo kosmato povrhnjico.

3.   V zadnjem obdobju brejosti in dva tedna po rojstvu imajo samice živali z rogovjem dostop do površin, pokritih z vegetacijo, ki jim omogoča, da skrijejo svoje mladiče.

4.   Okrog zunanjih ograjenih prostorov ali ograd se postavijo ograje, tako da živali z rogovjem ne morejo pobegniti.

ODDELEK 3

PRAŠIČI

Člen 9

Najkrajše obdobje za hranjenje z materinim mlekom

Najkrajše obdobje iz točke 1.4.1(g) dela II Priloge II k Uredbi (EU) 2018/848 za hranjenje prašičev, ki še sesajo, po možnosti z materinim mlekom, je 40 dni po rojstvu.

Člen 10

Gostota živali ter najmanjša velikost zaprtih površin in zunanjih površin

Za prašiče sta gostota živali in najmanjša velikost zaprtih površin in zunanjih površin na prostem določeni v delu III Priloge I.

Člen 11

Lastnosti in tehnične zahteve glede najmanjše velikosti zaprtih površin in zunanjih površin

Vsaj polovica tal najmanjše velikosti zaprtih površin in zunanjih površin, kakor je določeno v delu III Priloge I, je polna, kar pomeni, da ni izdelana iz rešetk ali mreže.

Člen 12

Zahteve za vegetacijo in lastnosti površin na prostem

1.   Površine na prostem so privlačne za prašiče. Kadar je to mogoče, imajo prednost polja z drevesi ali gozdovi.

2.   Površine na prostem zagotavljajo zunanjo klimo ter dostop do zavetišč in sredstev, ki omogočajo reguliranje telesne temperature prašičev.

ODDELEK 4

PERUTNINA

Člen 13

Opredelitev pojmov

Za namene tega oddelka se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „pitovna perutnina“ pomeni perutnino, namenjeno za prirejo mesa; |
| --- | --- |

(a)

„pitovna perutnina“ pomeni perutnino, namenjeno za prirejo mesa;

| (b) | „jata“ v okviru enot v objektih za rejo perutnine pomeni skupino ptic, ki so nastanjene skupaj in se ne mešajo z drugimi vrstami perutnine ter imajo svoje zaprte površine in zunanje površine; |
| --- | --- |

(b)

„jata“ v okviru enot v objektih za rejo perutnine pomeni skupino ptic, ki so nastanjene skupaj in se ne mešajo z drugimi vrstami perutnine ter imajo svoje zaprte površine in zunanje površine;

| (c) | „petelin lahkega tipa“ pomeni piščanca moškega spola iz linij kokoši nesnic, namenjenega za prirejo mesa; |
| --- | --- |

(c)

„petelin lahkega tipa“ pomeni piščanca moškega spola iz linij kokoši nesnic, namenjenega za prirejo mesa;

| (d) | „pulard“ pomeni samico iz vrste Gallus gallus, namenjeno za prirejo mesa in zaklano pri najnižji starosti 120 dni. |
| --- | --- |

(d)

„pulard“ pomeni samico iz vrste Gallus gallus, namenjeno za prirejo mesa in zaklano pri najnižji starosti 120 dni.

Gallus gallus

Člen 14

Gostota živali ter najmanjša velikost zaprtih površin in zunanjih površin

Za perutnino sta gostota živali in najmanjša velikost zaprtih površin in zunanjih površin določeni v delu IV Priloge I.

Člen 15

Značilnosti in tehnične zahteve za objekte za rejo perutnine

1.   Objekti za rejo perutnine so izdelani tako, da imajo vse ptice enostaven dostop do površin na prostem. Zato veljajo naslednja pravila:

| (a) | zunanja razmejitev objekta za rejo perutnine ima vhodne/izhodne odprtine, ki omogočajo neposreden dostop do površin na prostem; |
| --- | --- |

(a)

zunanja razmejitev objekta za rejo perutnine ima vhodne/izhodne odprtine, ki omogočajo neposreden dostop do površin na prostem;

| (b) | vse vhodne/izhodne odprtine so primerno velike za ptice; |
| --- | --- |

(b)

vse vhodne/izhodne odprtine so primerno velike za ptice;

| (c) | ptice lahko do odprtin dostopajo brez kakršnih koli ovir; |
| --- | --- |

(c)

ptice lahko do odprtin dostopajo brez kakršnih koli ovir;

| (d) | odprtine na zunanji razmejitvi objekta za rejo perutnine skupno v dolžino merijo vsaj 4 m na 100 m2 uporabne površine najmanjše velikosti zaprtih površin objekta za rejo perutnine; |
| --- | --- |

(d)

odprtine na zunanji razmejitvi objekta za rejo perutnine skupno v dolžino merijo vsaj 4 m na 100 m2 uporabne površine najmanjše velikosti zaprtih površin objekta za rejo perutnine;

| (e) | kjer so odprtine dvignjene, se zagotovi klančina. |
| --- | --- |

(e)

kjer so odprtine dvignjene, se zagotovi klančina.

2.   Za objekte za rejo perutnine z verandami veljajo naslednja pravila:

| (a) | zunanja razmejitev tako med notranjim objektom in verando kot med verando in površino na prostem ima vhodne/izhodne odprtine, ki omogočajo enostaven dostop do verande oziroma do površine na prostem; |
| --- | --- |

(a)

zunanja razmejitev tako med notranjim objektom in verando kot med verando in površino na prostem ima vhodne/izhodne odprtine, ki omogočajo enostaven dostop do verande oziroma do površine na prostem;

| (b) | odprtine z notranjega objekta na verando skupno v dolžino merijo vsaj 2 m na 100 m2 uporabne površine najmanjše velikosti zaprtih površin objekta za rejo perutnine, odprtine z verande na površino na prostem pa skupno v dolžino merijo vsaj 4 m na 100 m2 uporabne površine najmanjše velikosti zaprtih površin objekta za rejo perutnine; |
| --- | --- |

(b)

odprtine z notranjega objekta na verando skupno v dolžino merijo vsaj 2 m na 100 m2 uporabne površine najmanjše velikosti zaprtih površin objekta za rejo perutnine, odprtine z verande na površino na prostem pa skupno v dolžino merijo vsaj 4 m na 100 m2 uporabne površine najmanjše velikosti zaprtih površin objekta za rejo perutnine;

| (c) | uporabna površina verande se ne upošteva pri izračunu gostote živali in najmanjše površine zaprtih in zunanjih površin, kot je določeno v delu IV Priloge I. Vendar se pri izračunu gostote živali in najmanjše velikosti zaprtih površin iz dela IV Priloge I lahko upošteva dodatni, pokriti zunanji del zgradbe, namenjen perutnini, ki je izoliran tako, da nima zunanje klime, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (i) | je v celoti dostopen 24 ur na dan; |
| --- | --- | --- |

(c)

uporabna površina verande se ne upošteva pri izračunu gostote živali in najmanjše površine zaprtih in zunanjih površin, kot je določeno v delu IV Priloge I. Vendar se pri izračunu gostote živali in najmanjše velikosti zaprtih površin iz dela IV Priloge I lahko upošteva dodatni, pokriti zunanji del zgradbe, namenjen perutnini, ki je izoliran tako, da nima zunanje klime, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(i)

je v celoti dostopen 24 ur na dan;

| (ii) | izpolnjuje zahteve iz točk 1.6.1 in 1.6.3 dela II Priloge II k Uredbi (EU) 2018/848; |
| --- | --- |

(ii)

izpolnjuje zahteve iz točk 1.6.1 in 1.6.3 dela II Priloge II k Uredbi (EU) 2018/848;

| (iii) | izpolnjuje iste zahteve za odprtine, kot so določene za verande v točkah (a) in (b) tega odstavka; |
| --- | --- |

(iii)

izpolnjuje iste zahteve za odprtine, kot so določene za verande v točkah (a) in (b) tega odstavka;

| (d) | uporabna površina verande se ne vključi v skupno uporabno površino objektov za pitovno perutnino iz točke 1.9.4.4(m) dela II Priloge II k Uredbi (EU) 2018/848. |
| --- | --- |

(d)

uporabna površina verande se ne vključi v skupno uporabno površino objektov za pitovno perutnino iz točke 1.9.4.4(m) dela II Priloge II k Uredbi (EU) 2018/848.

3.   Za objekte za rejo perutnine, razdeljene na posamezne enote za namestitev več jat:

| (a) | enote zagotavljajo, da je stik z drugimi jatami omejen in da se ptice iz različnih jat v objektu za rejo perutnine ne morejo mešati; |
| --- | --- |

(a)

enote zagotavljajo, da je stik z drugimi jatami omejen in da se ptice iz različnih jat v objektu za rejo perutnine ne morejo mešati;

| (b) | veljajo naslednje največje velikosti jat v posamezni enoti objekta za rejo perutnine:






  (i) | 3 000 staršev kokoši Gallus gallus; |
| --- | --- | --- |

(b)

veljajo naslednje največje velikosti jat v posamezni enoti objekta za rejo perutnine:

(i)

3 000 staršev kokoši Gallus gallus;

| (ii) | 10 000 jarkic; |
| --- | --- |

(ii)

10 000 jarkic;

| (iii) | 4 800 živali pitovne perutnine iz vrste Gallus gallus; |
| --- | --- |

(iii)

4 800 živali pitovne perutnine iz vrste Gallus gallus;

| (iv) | 2 500 kopunov; |
| --- | --- |

(iv)

2 500 kopunov;

| (v) | 4 000 pulardov; |
| --- | --- |

(v)

4 000 pulardov;

| (vi) | 2 500 puranov; |
| --- | --- |

(vi)

2 500 puranov;

| (vii) | 2 500 gosi; |
| --- | --- |

(vii)

2 500 gosi;

| (viii) | 3 200 samcev pekinških rac ali 4 000 samic pekinških rac; |
| --- | --- |

(viii)

3 200 samcev pekinških rac ali 4 000 samic pekinških rac;

| (ix) | 3 200 samcev muškatnih rac ali 4 000 samic muškatnih rac; |
| --- | --- |

(ix)

3 200 samcev muškatnih rac ali 4 000 samic muškatnih rac;

| (x) | 3 200 samcev mulardov ali 4 000 samic mulardov; |
| --- | --- |

(x)

3 200 samcev mulardov ali 4 000 samic mulardov;

| (xi) | 5 200 pegatk; |
| --- | --- |

(xi)

5 200 pegatk;

| (c) | za pitovno perutnino razen vrste Gallus gallus so enote ločene s trdnimi pregradami; takšne trdne pregrade zagotavljajo popolno fizično ločitev od tal do strehe zgradbe vsake enote objekta za rejo perutnine; |
| --- | --- |

(c)

za pitovno perutnino razen vrste Gallus gallus so enote ločene s trdnimi pregradami; takšne trdne pregrade zagotavljajo popolno fizično ločitev od tal do strehe zgradbe vsake enote objekta za rejo perutnine;

| (d) | za starše kokoši Gallus gallus, kokoši nesnice, jarkice, peteline lahkega tipa in pitovno perutnino iz vrste Gallus gallus so enote ločene s trdnimi pregradami ali polzaprtimi pregradami ali mrežami ali rešetkami. |
| --- | --- |

(d)

za starše kokoši Gallus gallus, kokoši nesnice, jarkice, peteline lahkega tipa in pitovno perutnino iz vrste Gallus gallus so enote ločene s trdnimi pregradami ali polzaprtimi pregradami ali mrežami ali rešetkami.

4.   V objektih za rejo perutnine se lahko uporabljajo večnivojski sistemi. Kadar se uporabijo večnivojski sistemi, veljajo naslednja pravila:

| (a) | večnivojski sistemi se lahko uporabljajo samo za starše kokoši Gallus gallus, kokoši nesnice, jarkice za prihodnjo prirejo jajc, jarkice za prihodnje starše kokoši in peteline lahkega tipa; |
| --- | --- |

(a)

večnivojski sistemi se lahko uporabljajo samo za starše kokoši Gallus gallus, kokoši nesnice, jarkice za prihodnjo prirejo jajc, jarkice za prihodnje starše kokoši in peteline lahkega tipa;

| (b) | večnivojski sistemi imajo največ tri nivoje uporabne površine, vključno z nivojem na tleh; |
| --- | --- |

(b)

večnivojski sistemi imajo največ tri nivoje uporabne površine, vključno z nivojem na tleh;

| (c) | višji nivoji so izdelani tako, da se prepreči, da bi iztrebki padali na spodnje ptice, in so opremljeni z učinkovitim sistemom za odstranjevanje gnoja; |
| --- | --- |

(c)

višji nivoji so izdelani tako, da se prepreči, da bi iztrebki padali na spodnje ptice, in so opremljeni z učinkovitim sistemom za odstranjevanje gnoja;

| (d) | na vseh nivojih mora biti mogoče ptice enostavno pregledati; |
| --- | --- |

(d)

na vseh nivojih mora biti mogoče ptice enostavno pregledati;

| (e) | večnivojski sistemi zagotavljajo, da se vse ptice lahko prosto in enostavno gibajo na različnih nivojih ali vmesnih površinah; |
| --- | --- |

(e)

večnivojski sistemi zagotavljajo, da se vse ptice lahko prosto in enostavno gibajo na različnih nivojih ali vmesnih površinah;

| (f) | večnivojski sistemi so izdelani tako, da vsem pticam omogočajo enostaven in enak dostop do površin na prostem. |
| --- | --- |

(f)

večnivojski sistemi so izdelani tako, da vsem pticam omogočajo enostaven in enak dostop do površin na prostem.

5.   Objekti za rejo perutnine so opremljeni z gredmi ali dvignjenimi ravnmi za sedenje ali obojim. Gredi ali dvignjene ravni za sedenje ali oboje se pticam od zgodnje dobe zagotovijo v obsegu in sorazmerju, ki ustrezata velikosti skupine in ptic, kot je določeno v delu IV Priloge I.

6.   Za perutnino se lahko uporabljajo premični objekti za rejo perutnine, če se redno premikajo med proizvodnim ciklom, da se pticam zagotovi razpoložljivost vegetacije, in vsaj pred vsakim turnusom perutnine. Gostota živali za pitovno perutnino, določena v oddelkih 4 do 9 dela IV Priloge I, se lahko poveča na največ 30 kg žive teže/m2, če površina nivoja na tleh v premičnem objektu ne presega 150 m2.

Člen 16

Zahteve za vegetacijo in lastnosti površin na prostem

1.   Površine na prostem za perutnino so privlačne za ptice in so v celoti dostopne vsem pticam.

2.   Za objekte za rejo perutnine, razdeljene na posamezne enote za namestitev več jat, so površine na prostem, ki pripadajo vsaki posamezni enoti, ločene, da se zagotovi, da je stik z drugimi jatami omejen in da se ptice iz različnih jat ne morejo mešati.

3.   Površine na prostem za perutnino so v glavnem poraščene z vegetacijo, sestavljeno iz številnih raznovrstnih rastlin.

4.   Površine na prostem zagotavljajo pticam zadostno število zaščitnih objektov ali zatočišč ali grmovja ali dreves, porazdeljenih po vseh površinah na prostem, da se zagotovi, da ptice na uravnotežen način uporabljajo celotno prosto območje.

5.   Vegetacija na površini na prostem se redno vzdržuje, da se zmanjša možnost presežkov hranilnih snovi.

6.   Katera koli točka površine na prostem ni oddaljena več kot 150 m od najbližje vhodne/izhodne odprtine na objektu za rejo perutnine. Vendar pa je dovoljena razširitev do 350 m od najbližje odprtine na zgradbi, če je zadostno število zatočišč pred neugodnimi vremenskimi razmerami in plenilci enakomerno razporejenih po celotni površini na prostem z najmanj štirimi zatočišči na hektar. Za gosi površine na prostem pticam omogočajo, da zadovoljijo svoje potrebe po krmljenju s travo.

ODDELEK 5

KUNCI

Člen 17

Najkrajše obdobje za hranjenje z materinim mlekom

Najkrajše obdobje iz točke 1.4.1(g) dela II Priloge II k Uredbi (EU) 2018/848 za hranjenje kuncev, ki še sesajo, po možnosti z materinim mlekom, je 42 dni po rojstvu.

Člen 18

Gostota živali ter najmanjša velikost zaprtih površin in zunanjih površin

Za kunce sta gostota živali in najmanjša velikost zaprtih površin in zunanjih površin določeni v delu V Priloge I.

Člen 19

Značilnosti in tehnične zahteve za premične ali nepremične objekte

1.   V pašnem obdobju so kunci nameščeni v premičnih objektih na pašnikih ali v nepremičnih objektih z dostopom do pašnikov.

2.   Zunaj pašnega obdobja so kunci lahko nameščeni v nepremičnih objektih z dostopom do zunanjega prostora za gibanje po vegetaciji, po možnosti pašniku.

3.   Premični objekti na pašnikih se kar najbolj pogosto premikajo, da se zagotovi čim boljša izraba pašnikov, in so izdelani tako, da se kunci lahko pasejo na pašniku na tleh.

Člen 20

Lastnosti in tehnične zahteve za zaprte in zunanje površine

1.   Zaprte površine v nepremičnih in premičnih objektih so izdelane tako, da:

| (a) | njihova višina zadošča, da lahko kunci stojijo z ušesi pokonci; |
| --- | --- |

(a)

njihova višina zadošča, da lahko kunci stojijo z ušesi pokonci;

| (b) | se lahko namestijo različne skupine kuncev in se ob prehodu v fazo pitanja lahko ohrani celovitosti legla; |
| --- | --- |

(b)

se lahko namestijo različne skupine kuncev in se ob prehodu v fazo pitanja lahko ohrani celovitosti legla;

| (c) | je mogoče samce ter breje in reproduktivne samice ločiti od skupine zaradi posebnih razlogov v zvezi z dobrobitjo živali in za omejeno obdobje, pod pogojem, da lahko ohranijo očesni stik z drugimi kunci; |
| --- | --- |

(c)

je mogoče samce ter breje in reproduktivne samice ločiti od skupine zaradi posebnih razlogov v zvezi z dobrobitjo živali in za omejeno obdobje, pod pogojem, da lahko ohranijo očesni stik z drugimi kunci;

| (d) | se lahko samica umakne iz gnezda in se vrne vanj za dojenje mladičev; |
| --- | --- |

(d)

se lahko samica umakne iz gnezda in se vrne vanj za dojenje mladičev;

| (e) | zagotavljajo:






  (i) | pokrito zatočišče, vključno s temnimi skrivališči, v zadostnem številu za vse kategorije kuncev; |
| --- | --- | --- |

(e)

zagotavljajo:

(i)

pokrito zatočišče, vključno s temnimi skrivališči, v zadostnem številu za vse kategorije kuncev;

| (ii) | dostop do gnezd za vse samice vsaj en teden pred pričakovanim datumom rojstva in vsaj do konca obdobja dojenja mladičev; |
| --- | --- |

(ii)

dostop do gnezd za vse samice vsaj en teden pred pričakovanim datumom rojstva in vsaj do konca obdobja dojenja mladičev;

| (iii) | dostop do gnezd za mladiče v zadostnem številu, in sicer do vsaj enega gnezda za vsako doječo samico z mladiči; |
| --- | --- |

(iii)

dostop do gnezd za mladiče v zadostnem številu, in sicer do vsaj enega gnezda za vsako doječo samico z mladiči;

| (iv) | material, ki kuncem omogoča, da ga glodajo. |
| --- | --- |

(iv)

material, ki kuncem omogoča, da ga glodajo.

2.   Zunanje površine pri nepremičnih objektih so izdelane tako, da:

| (a) | imajo dvignjene platforme, v zadostnem številu in enakomerno porazdeljene po najmanjši velikosti površine; |
| --- | --- |

(a)

imajo dvignjene platforme, v zadostnem številu in enakomerno porazdeljene po najmanjši velikosti površine;

| (b) | so obkrožene z ograjami, ki so dovolj visoke in globoke, da preprečijo pobeg s skakanjem ali kopanjem; |
| --- | --- |

(b)

so obkrožene z ograjami, ki so dovolj visoke in globoke, da preprečijo pobeg s skakanjem ali kopanjem;

| (c) | je, če obstajajo betonske površine na prostem, omogočen enostaven dostop do dela zunanjega prostora za gibanje po vegetaciji. Brez takega enostavnega dostopa se betonska površina ne sme vključiti v izračun najmanjše velikosti zunanje površine; |
| --- | --- |

(c)

je, če obstajajo betonske površine na prostem, omogočen enostaven dostop do dela zunanjega prostora za gibanje po vegetaciji. Brez takega enostavnega dostopa se betonska površina ne sme vključiti v izračun najmanjše velikosti zunanje površine;

| (d) | zagotavljajo:






  (i) | pokrito zatočišče, vključno s temnimi skrivališči, v zadostnem številu za vse kategorije kuncev; |
| --- | --- | --- |

(d)

zagotavljajo:

(i)

pokrito zatočišče, vključno s temnimi skrivališči, v zadostnem številu za vse kategorije kuncev;

| (ii) | material, ki kuncem omogoča, da ga glodajo. |
| --- | --- |

(ii)

material, ki kuncem omogoča, da ga glodajo.

Člen 21

Zahteve za vegetacijo in lastnosti površin na prostem

1.   Vegetacija na zunanjem prostoru za gibanje se redno vzdržuje, tako da je privlačna za kunce.

2.   V pašnem obdobju se pašniki redno menjavajo in upravljajo, tako da se optimizira paša kuncev.

POGLAVJE III

ŽIVALI IZ AKVAKULTURE

Člen 22

Podrobna pravila za živali iz akvakulture za posamezne vrste ali skupine vrst

Izvajalci dejavnosti, ki gojijo živali iz akvakulture, upoštevajo podrobna pravila za posamezne vrste ali skupine vrst iz Priloge II glede gostote staleža in posebnih značilnosti sistemov gojenja in zaprtih sistemov.

POGLAVJE IV

PREDELANA HRANA IN KRMA

Člen 23

Tehnike, ki so odobrene pri predelavi živil

1.   Samo tehnike, ki spoštujejo načela iz poglavja II Uredbe (EU) 2018/848, zlasti ustrezna specifična načela, ki veljajo za predelavo ekološke hrane iz člena 7, ustrezna pravila iz poglavja III navedene uredbe in podrobna pravila za pridelavo iz dela IV Priloge II k navedeni uredbi, so odobrene pri predelavi živil v ekološki pridelavi.

2.   Brez poseganja v točko 3 dela VI Priloge II k Uredbi (EU) 2018/848 so tehnike z uporabo smole za izmenjavo in adsorpcijo ionov odobrene, kadar se uporabljajo za pripravo ekoloških surovin:

| (a) | za proizvode iz točke (a) oziroma (b) člena 1(1) Uredbe (EU) št. 609/2013, če je njihova uporaba potrebna za izpolnjevanje zahtev navedene uredbe in aktov, sprejetih na podlagi člena 11(1) navedene uredbe, za zadevne proizvode, ali |
| --- | --- |

(a)

za proizvode iz točke (a) oziroma (b) člena 1(1) Uredbe (EU) št. 609/2013, če je njihova uporaba potrebna za izpolnjevanje zahtev navedene uredbe in aktov, sprejetih na podlagi člena 11(1) navedene uredbe, za zadevne proizvode, ali

| (b) | za proizvode, ki jih ureja Direktiva 2006/125/ES, če je njihova uporaba potrebna za izpolnjevanje zahtev navedene direktive. |
| --- | --- |

(b)

za proizvode, ki jih ureja Direktiva 2006/125/ES, če je njihova uporaba potrebna za izpolnjevanje zahtev navedene direktive.

3.   Kadar država članica meni, da bi bilo treba specifično tehniko oceniti glede skladnosti z načeli in pravili iz odstavka 1 ali da bi bilo treba za uporabo te tehnike v to uredbo vključiti nekatere posebne pogoje, lahko pozove Komisijo, naj izvede tako oceno. V ta namen obvesti Komisijo in druge države članice o dokumentaciji, v kateri so navedeni razlogi za takšno skladnost ali posebni pogoji, in zagotovi, da je ta dokumentacija javno dostopna, ob upoštevanju zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje o varstvu podatkov.

Komisija redno objavlja vse zahteve iz prvega pododstavka.

4.   Komisija analizira dokumentacijo iz odstavka 3. Če se z analizo, ki jo je opravila Komisija, ugotovi, da je tehnika, opisana v dokumentaciji, v skladu z načeli in pravili iz odstavka 1, Komisija spremeni to uredbo, da se izrecno odobri tehnika iz dokumentacije ali se v to uredbo vključijo njeni posebni pogoji uporabe.

5.   Komisija pregleda odobritev za tehnike za predelavo ekološke hrane, vključno z njihovim opisom in pogoji uporabe, kadar so na voljo novi dokazi ali če dokaze predloži država članica.

Člen 24

Tehnike, ki so odobrene za uporabo pri predelavi krme

1.   Samo tehnike, ki spoštujejo načela iz poglavja II Uredbe (EU) 2018/848, zlasti ustrezna specifična načela, ki veljajo za predelavo ekološke krme iz člena 8, ustrezna pravila iz poglavja III navedene uredbe in podrobna pravila za pridelavo iz dela V Priloge II k navedeni uredbi in ki ne povrnejo lastnosti, izgubljenih med predelavo in skladiščenjem ekološke krme, ki ne popravljajo posledic malomarnosti pri predelavi ali bi lahko bile zavajajoče glede prave narave teh proizvodov, so odobrene pri predelavi živil v ekološki pridelavi.

2.   Kadar država članica meni, da bi bilo treba specifično tehniko oceniti glede skladnosti z načeli in pravili iz odstavka 1 ali da bi bilo treba za uporabo te tehnike v to uredbo vključiti nekatere posebne pogoje, lahko pozove Komisijo, naj izvede tako oceno. V ta namen obvesti Komisijo in druge države članice o dokumentaciji, v kateri so navedeni razlogi za takšno skladnost ali posebni pogoji, in zagotovi, da je ta dokumentacija javno dostopna, ob upoštevanju zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje o varstvu podatkov.

Komisija redno objavlja vse zahteve iz prvega pododstavka.

3.   Komisija analizira dokumentacijo iz odstavka 2. Če se z analizo, ki jo je opravila Komisija, ugotovi, da je tehnika, opisana v dokumentaciji, v skladu z načeli in pravili iz odstavka 1, Komisija spremeni to uredbo, da se izrecno odobri tehnika iz dokumentacije ali se v to uredbo vključijo njeni posebni pogoji uporabe.

4.   Komisija pregleda odobritev za tehnike za predelavo ekološke krme, vključno z njihovim opisom in pogoji uporabe, kadar so na voljo novi dokazi ali če dokaze predloži država članica.

POGLAVJE V

PODATKI O RAZPOLOŽLJIVOSTI EKOLOŠKEGA RASTLINSKEGA RAZMNOŽEVALNEGA MATERIALA IN RASTLINSKEGA RAZMNOŽEVALNEGA MATERIALA IZ PREUSMERITVE, EKOLOŠKO VZREJENIH ŽIVALI IN EKOLOŠKO GOJENIH NEDORASLIH ORGANIZMOV IZ AKVAKULTURE NA TRGU

Člen 25

Informacije, ki jih zagotovijo države članice

1.   Države članice zagotovijo informacije, ki se dajo na voljo v skladu s točko (a) člena 53(6) Uredbe (EU) 2018/848, iz podatkovne zbirke iz člena 26(1) ter iz sistemov iz člena 26(2) in, kadar je to ustrezno, iz člena 26(3) navedene uredbe v skladu s specifikacijami iz dela I Priloge III k tej uredbi.

2.   Države članice zagotovijo informacije, ki se dajo na voljo v skladu s točko (b) člena 53(6) Uredbe (EU) 2018/848, glede odstopanj, odobrenih v skladu s točko 1.8.5 dela I Priloge II k navedeni uredbi ter točkama 1.3.4.3 in 1.3.4.4 dela II navedene priloge v skladu s specifikacijami iz dela II Priloge III k tej uredbi.

3.   Države članice zagotovijo informacije, ki se dajo na voljo v skladu s točko (c) člena 53(6) Uredbe (EU) 2018/848, glede razpoložljivosti ekološke beljakovinske krme za perutnino in prašiče na trgu Unije in o odobritvah, podeljenih v skladu s točkama 1.9.3.1(c) in 1.9.4.2(c) dela II Priloge II k navedeni uredbi v odgovor na vprašalnik, ki ga Komisija vsako leto pošlje državam članicam.

4.   Informacije iz odstavkov 1, 2 in 3 se predložijo v obliki in prek sistema, ki ju zagotovi Komisija. Navedene informacije se predložijo vsako leto do 30. junija in prvič do 30. junija 2022 za leto 2021.

5.   Informacije iz odstavkov 1 in 2, prejete od držav članic v skladu s členom 53(6) Uredbe (EU) 2018/848, se vključijo v podatkovno zbirko iz člena 26(1) ter v sisteme iz člena 26(2) in, kadar je to ustrezno, iz člena 26(3) navedene uredbe.

POGLAVJE VI

KONČNE IN PREHODNE DOLOČBE

Člen 26

Prehodne določbe

1.   Z odstopanjem od oddelka 3 poglavja II te uredbe so gospodarstva ali pridelovalne enote s prašiči v prostorih, izdelanih, prenovljenih ali uporabljenih pred začetkom uporabe te uredbe v skladu z uredbama (ES) št. 834/2007 in (ES) št. 889/2008 in za katere je potrebna obsežna obnova zunanjih objektov za izpolnitev zahteve, da je vsaj polovica tal zunanjih površin polna, kot je določeno v členu 11 te uredbe, v skladu z navedenim členom najkasneje od 1. januarja 2029.

2.   Z odstopanjem od oddelka 4 poglavja II te uredbe so gospodarstva ali pridelovalne enote z objekti za perutnino, izdelanimi, prenovljenimi ali uporabljenimi pred začetkom uporabe te uredbe v skladu z uredbama (ES) št. 834/2007 in (ES) št. 889/2008 in za katere je potrebna obnova prostorov za živali za izpolnitev zahteve glede skupne dolžine odprtin z notranjega objekta na verando iz točke (b) člena 15(2) te uredbe, v skladu z navedeno točko najkasneje od 1. januarja 2024.

3.   Z odstopanjem od oddelka 4 poglavja II te uredbe so gospodarstva ali pridelovalne enote z objekti za perutnino z zunanjim delom zgradbe, izdelanimi, prenovljenimi ali uporabljenimi pred začetkom uporabe te uredbe v skladu z uredbama (ES) št. 834/2007 in (ES) št. 889/2008 in za katere je potrebno znatno zmanjšanje gostote živali na zaprtih površinah ali obnova zgradb za izpolnitev zahtev glede izračuna gostote živali in najmanjših zaprtih površin iz dela IV Priloge I k tej uredbi ob hkratnem upoštevanju točke (c) člena 15(2), v skladu z navedenimi določbami najkasneje od 1. januarja 2024.

4.   Z odstopanjem od oddelka 4 poglavja II te uredbe so gospodarstva ali pridelovalne enote z objekti za perutnino, izdelanimi, prenovljenimi ali uporabljenimi pred začetkom uporabe te uredbe v skladu z uredbama (ES) št. 834/2007 in (ES) št. 889/2008 in za katere je potrebna obnova prostorov za živali ali zamenjava opreme za izpolnitev zahtev glede trdne pregrade iz točke (c) člena 15(3) ali zahteve o gredeh ali dvignjenih ravneh za sedenje iz člena 15(5) te uredbe, v skladu z navedenimi določbami najkasneje od 1. januarja 2024.

5.   Z odstopanjem od oddelka 4 poglavja II te uredbe so gospodarstva ali pridelovalne enote z večnivojskimi objekti za perutnino, izdelanimi, prenovljenimi ali uporabljenimi pred začetkom uporabe te uredbe v skladu z uredbama (ES) št. 834/2007 in (ES) št. 889/2008 in za katere je potrebna obsežna prenova prostorov za živali ali zamenjava opreme za izpolnitev zahtev glede največjega števila nivojev in sistema za odstranjevanje gnoja iz točke (b) oziroma (c) člena 15(4) te uredbe, v skladu z navedenima točkama najkasneje od 1. januarja 2029.

6.   Z odstopanjem od oddelka 4 poglavja II te uredbe so gospodarstva ali pridelovalne enote z objekti za perutnino, ki imajo površine na prostem, oddaljene več kot 150 m od najbližje vhodne/izhodne odprtine na objektu za rejo perutnine, izdelanimi, prenovljenimi ali uporabljenimi pred začetkom uporabe te uredbe v skladu z uredbama (ES) št. 834/2007 in (ES) št. 889/2008 in za katere so potrebne obsežne prilagoditve strukture objektov ali nakup dodatnih zemljišč za izpolnitev zahteve glede največje oddaljenosti iz člena 16(6) te uredbe, v skladu z navedeno določbo najkasneje od 1. januarja 2029.

7.   Z odstopanjem od oddelka 2 dela IV Priloge I k tej uredbi so gospodarstva ali pridelovalne enote, na katerih se vzrejajo jarkice v objektih za perutnino, izdelanih, prenovljenih ali uporabljenih pred začetkom uporabe te uredbe v skladu z uredbama (ES) št. 834/2007 in (ES) št. 889/2008 in za katere so potrebne obsežne prilagoditve strukture objektov za perutnino ali nakup dodatnih zemljišč za izpolnitev pravil iz oddelka 2 dela IV Priloge I k tej uredbi, v skladu z gostoto živali in najmanjšo velikostjo zaprtih površin in zunanjih površin za jarkice in peteline lahkega tipa iz oddelka 2 dela IV Priloge I k tej uredbi, najkasneje od 1. januarja 2029.

Člen 27

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. marca 2020

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 150, 14.6.2018, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 609/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o živilih, namenjenih dojenčkom in majhnim otrokom, živilih za posebne zdravstvene namene in popolnih prehranskih nadomestkih za nadzor nad telesno težo ter razveljavitvi Direktive Sveta 92/52/EGS, direktiv Komisije 96/8/ES, 1999/21/ES, 2006/125/ES in 2006/141/ES, Direktive 2009/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter uredb Komisije (ES) št. 41/2009 in (ES) št. 953/2009 (UL L 181, 29.6.2013, str. 35).

2

(3)  Direktiva Komisije 2006/125/ES z dne 5. decembra 2006 o žitnih kašicah ter hrani za dojenčke in majhne otroke (UL L 339, 6.12.2006, str. 16).

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91 (UL L 189, 20.7.2007, str. 1).

4

(5)  Uredba Komisije (ES) št. 889/2008 z dne 5. septembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov glede ekološke pridelave, označevanja in nadzora (UL L 250, 18.9.2008, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (UL L 347, 20.12.2013, str. 487).

6

---

PRILOGA I

PRAVILA GLEDE GOSTOTE ŽIVALI TER NAJMANJŠE VELIKOSTI NOTRANJIH POVRŠIN IN ZUNANJIH POVRŠIN ZA ŽIVALI IZ POGLAVJA II

Del I: Gostota živali ter najmanjša velikost notranjih površin in zunanjih površin za govedo, ovce, koze in enoprste kopitarje iz člena 3

1.   Govedo

| | Notranje površine


  (neto površina, namenjena živalim) | Zunanje površine


  (za prosto gibanje, brez pašnikov) |
| --- | --- | --- |
| | Najmanjša živa teža (kg) | m2/glavo | m2/glavo |
| | do 100 | 1,5 | 1,1 |
| do 200 | 2,5 | 1,9 |
| do 350 | 4,0 | 3 |
| nad 350 | 5 z najmanj 1 m2/100 kg | 3,7 z najmanj 0,75 m2/100 kg |
| Krave molznice | | 6 | 4,5 |
| Plemenski biki | | 10 | 30 |

Notranje površine

(neto površina, namenjena živalim)

Zunanje površine

(za prosto gibanje, brez pašnikov)

Najmanjša živa teža (kg)

m2/glavo

m2/glavo

do 100

1,5

1,1

do 200

2,5

1,9

do 350

4,0

3

nad 350

5 z najmanj 1 m2/100 kg

3,7 z najmanj 0,75 m2/100 kg

Krave molznice

6

4,5

Plemenski biki

10

30

2.   Ovce in koze

| | Notranje površine


  (neto površina, namenjena živalim) | Zunanje površine


  (za prosto gibanje, brez pašnikov) |
| --- | --- | --- |
| | m2/glavo | m2/glavo |
| Ovce | 1,5 | 2,5 |
| Jagnjeta | 0,35 | 0,5 |
| Koze | 1,5 | 2,5 |
| Kozliči | 0,35 | 0,5 |

Notranje površine

(neto površina, namenjena živalim)

Zunanje površine

(za prosto gibanje, brez pašnikov)

m2/glavo

m2/glavo

Ovce

1,5

2,5

Jagnjeta

0,35

0,5

Koze

1,5

2,5

Kozliči

0,35

0,5

3.   Enoprsti kopitarji

| | Notranje površine


  (neto površina, namenjena živalim) | Zunanje površine


  (za prosto gibanje, brez pašnikov) |
| --- | --- | --- |
| | Najmanjša živa teža (kg) | m2/glavo [velikost boksov glede na višino konjev] | m2/glavo |
| Plemenski in pitovni enoprsti kopitarji | do 100 | 1,5 | 1,1 |
| do 200 | 2,5 | 1,9 |
| do 350 | 4,0 | 3 |
| nad 350 | 5 z najmanj 1 m2/100 kg | 3,7 z najmanj 0,75 m2/100 kg |

Notranje površine

(neto površina, namenjena živalim)

Zunanje površine

(za prosto gibanje, brez pašnikov)

Najmanjša živa teža (kg)

m2/glavo [velikost boksov glede na višino konjev]

m2/glavo

Plemenski in pitovni enoprsti kopitarji

do 100

1,5

1,1

do 200

2,5

1,9

do 350

4,0

3

nad 350

5 z najmanj 1 m2/100 kg

3,7 z najmanj 0,75 m2/100 kg

Del II: Gostota živali ter najmanjša velikost zunanjih površin za živali z rogovjem iz člena 6

| Živali z rogovjem
  Vrsta | Najmanjša velikost zunanjih površin za posamezni ograjeni prostor ali oboro za rejo | Gostota živali – največje število odraslih živali
   (*1)
  na ha |
| --- | --- | --- |
| Jelen sika

  Cervus nippon | 1 ha | 15 |
| Damjak

  Dama dama | 1 ha | 15 |
| Navadni jelen

  Cervus elaphus | 2 ha | 7 |
| Davidov jelen

  Elaphurus davidianus | 2 ha | 7 |
| Več kot ena vrsta živali z rogovjem | 3 ha | 7, če je navadni jelen ali Davidov jelen del črede;
  15, če v čredi ni ne navadnega jelena ne Davidovega jelena |

Živali z rogovjem

Vrsta

Najmanjša velikost zunanjih površin za posamezni ograjeni prostor ali oboro za rejo

Gostota živali – največje število odraslih živali
   (*1)
  na ha

Jelen sika

Cervus nippon

1 ha

15

Damjak

Dama dama

1 ha

15

Navadni jelen

Cervus elaphus

2 ha

7

Davidov jelen

Elaphurus davidianus

2 ha

7

Več kot ena vrsta živali z rogovjem

3 ha

7, če je navadni jelen ali Davidov jelen del črede;

15, če v čredi ni ne navadnega jelena ne Davidovega jelena

Del III: Gostota živali ter najmanjša velikost notranjih površin in zunanjih površin za prašiče iz člena 10

| | | Notranje površine (neto površina, na voljo prašičem, torej znotraj dimenzij, vključno s koriti, vendar brez hranilnic, v katerih prašiči ne morejo ležati) | Zunanje površine |
| --- | --- | --- | --- |
| | Najmanjša živa teža (kg) | m2/glavo | m2/glavo |
| Doječe svinje s pujski do odstavitve | | 7,5 na svinjo | 2,5 |
| Pitovni prašiči
  Tekači, pitanci, mladice, plemenski merjasci | ne več kot 35 kg | 0,6 | 0,4 |
| več kot 35 kg, vendar ne več kot 50 kg | 0,8 | 0,6 |
| več kot 50 kg, vendar ne več kot 85 kg | 1,1 | 0,8 |
| več kot 85 kg, vendar ne več kot 110 kg | 1,3 | 1 |
| več kot 110 kg | 1,5 | 1,2 |
| Plemenske samice
  Breje plemenske svinje | | 2,5 | 1,9 |
| Plemenski samci
  Merjasec | | 6
  10, če se staje uporabljajo za naravni pripust | 8 |

Notranje površine (neto površina, na voljo prašičem, torej znotraj dimenzij, vključno s koriti, vendar brez hranilnic, v katerih prašiči ne morejo ležati)

Zunanje površine

Najmanjša živa teža (kg)

m2/glavo

m2/glavo

Doječe svinje s pujski do odstavitve

7,5 na svinjo

2,5

Pitovni prašiči

Tekači, pitanci, mladice, plemenski merjasci

ne več kot 35 kg

0,6

0,4

več kot 35 kg, vendar ne več kot 50 kg

0,8

0,6

več kot 50 kg, vendar ne več kot 85 kg

1,1

0,8

več kot 85 kg, vendar ne več kot 110 kg

1,3

1

več kot 110 kg

1,5

1,2

Plemenske samice

Breje plemenske svinje

2,5

1,9

Plemenski samci

Merjasec

6

10, če se staje uporabljajo za naravni pripust

8

Del IV: Gostota živali ter najmanjša velikost notranjih površin in zunanjih površin za perutnino iz člena 14 ter člena 15(2)(c) in člena 15(6) ter gredi ali dvignjenih ravni za sedenje iz člena 15(5)

1.   Starši kokoši Gallus gallus, namenjeni za nesenje valilnih jajc za bodoče kokoši nesnice, in starši kokoši Gallus gallus, namenjeni za nesenje valilnih jajc za bodoče pitovne kokoši Gallus gallus:

| Starost | ≥ 18 tednov |
| --- | --- |
| Gostota živali in najmanjša velikost notranjih površin
  Največje število plemenskih ptic na m2 uporabne notranje površine objekta za rejo perutnine | 6 |
| Gredi za plemenske ptice za bodoče kokoši nesnice
  Najmanjše število cm gredi/ptico | 18 |
| Gnezda | 7 samic na gnezdo ali, če gre za skupno gnezdo, 120 cm2/samico |
| Gostota živali in najmanjša velikost zunanjih površin
  Najmanjše število m2 na ptico na zunanji površini | 4 |

Starost

≥ 18 tednov

Gostota živali in najmanjša velikost notranjih površin

Največje število plemenskih ptic na m2 uporabne notranje površine objekta za rejo perutnine

6

Gredi za plemenske ptice za bodoče kokoši nesnice

Najmanjše število cm gredi/ptico

18

Gnezda

7 samic na gnezdo ali, če gre za skupno gnezdo, 120 cm2/samico

Gostota živali in najmanjša velikost zunanjih površin

Najmanjše število m2 na ptico na zunanji površini

4

2.   Jarkice in petelini lahkega tipa:

| Gostota živali in najmanjša velikost notranjih površin
  Gostota živali na m2 uporabne notranje površine objekta za rejo perutnine | 21 kg žive teže/m2 |
| --- | --- |
| Gredi ali dvignjene ravni za sedenje ali oboje | katera koli kombinacija gredi ali dvignjenih ravni za sedenje ali obojega
  z najmanj 10 cm gred/ptico
  ali
  najmanj 100 cm2 dvignjene ravni za sedenje/ptico |
| Gostota živali in najmanjša velikost zunanjih površin
  Najmanjše število m2 na ptico na zunanji površini | 1 |

Gostota živali in najmanjša velikost notranjih površin

Gostota živali na m2 uporabne notranje površine objekta za rejo perutnine

21 kg žive teže/m2

Gredi ali dvignjene ravni za sedenje ali oboje

katera koli kombinacija gredi ali dvignjenih ravni za sedenje ali obojega

z najmanj 10 cm gred/ptico

ali

najmanj 100 cm2 dvignjene ravni za sedenje/ptico

Gostota živali in najmanjša velikost zunanjih površin

Najmanjše število m2 na ptico na zunanji površini

1

3.   Kokoši nesnice, vključno z linijami za dvojni namen, ki se vzrejajo za prirejo mesa in jajc:

| Gostota živali in najmanjša velikost notranjih površin
  Največje število ptic na m2 uporabne notranje površine objekta za rejo perutnine | 6 |
| --- | --- |
| Gredi
  Najmanjše število cm gredi/ptico | 18 |
| Gnezda | 7 kokoši nesnic na gnezdo ali, če gre za skupno gnezdo, 120 cm2/kokoš nesnico |
| Gostota živali in najmanjša velikost zunanjih površin
  Najmanjše število m2 na ptico na zunanji površini | 4 |

Gostota živali in najmanjša velikost notranjih površin

Največje število ptic na m2 uporabne notranje površine objekta za rejo perutnine

6

Gredi

Najmanjše število cm gredi/ptico

18

Gnezda

7 kokoši nesnic na gnezdo ali, če gre za skupno gnezdo, 120 cm2/kokoš nesnico

Gostota živali in najmanjša velikost zunanjih površin

Najmanjše število m2 na ptico na zunanji površini

4

4.   Pitovna perutnina vrste Gallus gallus:

| Gostota živali in najmanjša velikost notranjih površin
  Gostota živali na m2 uporabne notranje površine objekta za rejo perutnine | 21 kg žive teže/m2 |
| --- | --- |
| Gredi ali dvignjene ravni za sedenje ali oboje | katera koli kombinacija gredi ali dvignjenih ravni za sedenje ali obojega
  z najmanj 5 cm gred/ptico
  ali najmanj 25 cm2 dvignjene ravni za sedenje/ptico |
| Gostota živali in najmanjša velikost zunanjih površin za nepremične objekte
  Najmanjše število m2 na ptico na zunanji površini | 4 |
| Gostota živali in najmanjša velikost zunanjih površin za premične objekte
  Najmanjše število m2 na ptico na zunanji površini | 2,5 |

Gostota živali in najmanjša velikost notranjih površin

Gostota živali na m2 uporabne notranje površine objekta za rejo perutnine

21 kg žive teže/m2

Gredi ali dvignjene ravni za sedenje ali oboje

katera koli kombinacija gredi ali dvignjenih ravni za sedenje ali obojega

z najmanj 5 cm gred/ptico

ali najmanj 25 cm2 dvignjene ravni za sedenje/ptico

Gostota živali in najmanjša velikost zunanjih površin za nepremične objekte

Najmanjše število m2 na ptico na zunanji površini

4

Gostota živali in najmanjša velikost zunanjih površin za premične objekte

Najmanjše število m2 na ptico na zunanji površini

2,5

5.   Pitovna perutnina vrste Gallus gallus: kopuni in pulardi:

| Gostota živali in najmanjša velikost notranjih površin
  Gostota živali na m2 uporabne notranje površine objekta za rejo perutnine | 21 kg žive teže/m2 |
| --- | --- |
| Gredi ali dvignjene ravni za sedenje ali oboje | katera koli kombinacija gredi ali dvignjenih ravni za sedenje ali obojega
  z najmanj 5 cm gred/ptico
  ali najmanj 25 cm2 dvignjene ravni za sedenje/ptico |
| Gostota živali in najmanjša velikost zunanjih površin
  Najmanjše število m2 na ptico na zunanji površini | 4 |

Gostota živali in najmanjša velikost notranjih površin

Gostota živali na m2 uporabne notranje površine objekta za rejo perutnine

21 kg žive teže/m2

Gredi ali dvignjene ravni za sedenje ali oboje

katera koli kombinacija gredi ali dvignjenih ravni za sedenje ali obojega

z najmanj 5 cm gred/ptico

ali najmanj 25 cm2 dvignjene ravni za sedenje/ptico

Gostota živali in najmanjša velikost zunanjih površin

Najmanjše število m2 na ptico na zunanji površini

4

6.   Pitovna perutnina razen vrste Gallus gallus: purani Meleagris
  gallopavo, ki se tržijo celi za peko ali so namenjeni za razkosavanje:

| Gostota živali in najmanjša velikost notranjih površin
  Gostota živali na m2 uporabne notranje površine objekta za rejo perutnine | 21 kg žive teže/m2 |
| --- | --- |
| Gredi ali dvignjene ravni za sedenje ali oboje | katera koli kombinacija gredi ali dvignjenih ravni za sedenje ali obojega
  z najmanj 10 cm gred/ptico
  ali najmanj 100 cm2 dvignjene ravni za sedenje/ptico |
| Gostota živali in najmanjša velikost zunanjih površin
  Najmanjše število m2 na ptico na zunanji površini | 10 |

Gostota živali in najmanjša velikost notranjih površin

Gostota živali na m2 uporabne notranje površine objekta za rejo perutnine

21 kg žive teže/m2

Gredi ali dvignjene ravni za sedenje ali oboje

katera koli kombinacija gredi ali dvignjenih ravni za sedenje ali obojega

z najmanj 10 cm gred/ptico

ali najmanj 100 cm2 dvignjene ravni za sedenje/ptico

Gostota živali in najmanjša velikost zunanjih površin

Najmanjše število m2 na ptico na zunanji površini

10

7.   Pitovna perutnina razen vrste Gallus gallus: gosi Anser anser domesticus:

| Gostota živali in najmanjša velikost notranjih površin
  Gostota živali na m2 uporabne notranje površine objekta za rejo perutnine | 21 kg žive teže/m2 |
| --- | --- |
| Gostota živali in najmanjša velikost zunanjih površin
  Najmanjše število m2 na ptico na zunanji površini | 15 |

Gostota živali in najmanjša velikost notranjih površin

Gostota živali na m2 uporabne notranje površine objekta za rejo perutnine

21 kg žive teže/m2

Gostota živali in najmanjša velikost zunanjih površin

Najmanjše število m2 na ptico na zunanji površini

15

8.   Pitovna perutnina razen vrste Gallus gallus: pekinške race Anas platyrhynchos domesticus, muškatne race Cairina moschata in hibridi ter mulardi Cairina moschata × Anas platyrhynchos:

| Gostota živali in najmanjša velikost notranjih površin
  Gostota živali na m2 uporabne notranje površine objekta za rejo perutnine | 21 kg žive teže/m2 |
| --- | --- |
| Gostota živali in najmanjša velikost zunanjih površin
  Najmanjše število m2 na ptico na zunanji površini | 4,5 |

Gostota živali in najmanjša velikost notranjih površin

Gostota živali na m2 uporabne notranje površine objekta za rejo perutnine

21 kg žive teže/m2

Gostota živali in najmanjša velikost zunanjih površin

Najmanjše število m2 na ptico na zunanji površini

4,5

9.   Pitovna perutnina razen vrste Gallus gallus: pegatke Numida meleagris f. domestica:

| Gostota živali in najmanjša velikost notranjih površin
  Gostota živali na m2 uporabne notranje površine objekta za rejo perutnine | 21 kg žive teže/m2 |
| --- | --- |
| Gredi ali dvignjene ravni za sedenje ali oboje | katera koli kombinacija gredi ali dvignjenih ravni za sedenje ali obojega
  z najmanj 5 cm gred/ptico
  ali najmanj 25 cm2 dvignjene ravni za sedenje/ptico |
| Gostota živali in najmanjša velikost zunanjih površin
  Najmanjše število m2/ptico na zunanji površini | 4 |

Gostota živali in najmanjša velikost notranjih površin

Gostota živali na m2 uporabne notranje površine objekta za rejo perutnine

21 kg žive teže/m2

Gredi ali dvignjene ravni za sedenje ali oboje

katera koli kombinacija gredi ali dvignjenih ravni za sedenje ali obojega

z najmanj 5 cm gred/ptico

ali najmanj 25 cm2 dvignjene ravni za sedenje/ptico

Gostota živali in najmanjša velikost zunanjih površin

Najmanjše število m2/ptico na zunanji površini

4

Del V: Gostota živali ter najmanjša velikost notranjih površin in zunanjih površin za kunce iz člena 18

1.   Za notranje površine

| | Notranje površine


  (neto uporabna površina na žival razen platform m2/glavo) za površino za počitek


  Nepremični objekti | Notranje površine


  (neto uporabna površina na žival razen platform m2/glavo) za površino za počitek


  Premični objekti |
| --- | --- | --- |
| | Doječe samice z mladiči do odstavitve |

Notranje površine

(neto uporabna površina na žival razen platform m2/glavo) za površino za počitek

Nepremični objekti

Notranje površine

(neto uporabna površina na žival razen platform m2/glavo) za površino za počitek

Premični objekti

Doječe samice z mladiči do odstavitve

0,6 m2/samico z mladiči, če je živa teža samice pod 6 kg

0,72 m2/samico z mladiči, če je živa teža samice nad 6 kg

0,6 m2/samico z mladiči, če je živa teža samice pod 6 kg

0,72 m2/samico z mladiči, če je živa teža samice nad 6 kg

| | Breje in reproduktivne kunčje samice |
| --- | --- |

Breje in reproduktivne kunčje samice

0,5 m2/brejo ali reproduktivno samico, če je živa teža pod 6 kg

0,62 m2/brejo ali reproduktivno samico, če je živa teža nad 6 kg

0,5 m2/brejo ali reproduktivno samico, če je živa teža pod 6 kg

0,62 m2/brejo ali reproduktivno samico, če je živa teža nad 6 kg

Pitovni kunci od odstavitve do zakola

Nadomestni kunci (od konca pitanja do 6 mesecev)

0,2

0,15

Odrasli samci

0,6

1, če samec sprejema samice za parjenje

0,6

1, če samec sprejema samice za parjenje

2.   Za zunanje površine

| | Zunanje površine (zunanji prostor za gibanje po vegetaciji, po možnosti pašniku)


  (neto uporabna površina na žival razen platform m2/glavo)


  Nepremični objekti | Zunanje površine


  (neto uporabna površina na žival razen platform m2/glavo)


  Premični objekti |
| --- | --- | --- |
| Doječe samice z mladiči do odstavitve | 2,5 m2/samico z mladiči | 2,5 m2/samico z mladiči |
| Breje/reproduktivne samice | 2,5 | 2,5 |
| Pitovni kunci od odstavitve do zakola
  Nadomestni kunci (od konca pitanja do 6 mesecev) | 0,5 | 0,4 |
| Odrasli samci | 2,5 | 2,5 |

Zunanje površine (zunanji prostor za gibanje po vegetaciji, po možnosti pašniku)

(neto uporabna površina na žival razen platform m2/glavo)

Nepremični objekti

Zunanje površine

(neto uporabna površina na žival razen platform m2/glavo)

Premični objekti

Doječe samice z mladiči do odstavitve

2,5 m2/samico z mladiči

2,5 m2/samico z mladiči

Breje/reproduktivne samice

2,5

2,5

Pitovni kunci od odstavitve do zakola

Nadomestni kunci (od konca pitanja do 6 mesecev)

0,5

0,4

Odrasli samci

2,5

2,5

---

(*1)  Dve živali z rogovjem, stari do 18 mesecev, štejeta za eno žival z rogovjem.

---

PRILOGA II

PODROBNA PRAVILA V ZVEZI Z GOSTOTO ŽIVALI IN POSEBNIMI ZNAČILMOSTMI SISTEMOV GOJENJA IN ZAPRTIH SISTEMOV ZA ŽIVALI IZ AKVAKULTURE IZ ČLENA 22

Del I: Salmonidi v sladki vodi

Potočna postrv (Salmo trutta) – šarenka/amerikanka(Oncorhynchus mykiss) – potočna zlatovčica (Salvelinus fontinalis) – atlantski losos (Salmo salar) – jezerska zlatovčica (Salvelinus alpinus) – lipan (Thymallus thymallus) – ameriška jezerska zlatovčica (Salvelinus namaycush) – sulec (Hucho hucho)

| Sistemi gojenja | Sistemi ribogojnic za nadaljnje gojenje se morajo vzdrževati na podlagi odprtih sistemov. Hitrost pretoka mora zagotavljati, da je nasičenost kisika za stalež 60 % ter se stalež dobro počuti in da se odpravijo odplake ribogojstva. |
| --- | --- |
| Največja gostota staleža | Salmonidne vrste, ki niso navedene, pod 15 kg/m3

  Atlantski losos 20 kg/m3

  Potočna postrv in šarenka/amerikanka 25 kg/m3

  Jezerska zlatovčica 25 kg/m3 |

Sistemi gojenja

Sistemi ribogojnic za nadaljnje gojenje se morajo vzdrževati na podlagi odprtih sistemov. Hitrost pretoka mora zagotavljati, da je nasičenost kisika za stalež 60 % ter se stalež dobro počuti in da se odpravijo odplake ribogojstva.

Največja gostota staleža

Salmonidne vrste, ki niso navedene, pod 15 kg/m3

Atlantski losos 20 kg/m3

Potočna postrv in šarenka/amerikanka 25 kg/m3

Jezerska zlatovčica 25 kg/m3

Del II: Salmonidi v morski vodi

Atlantski losos (Salmo salar), potočna postrv (Salmo trutta) – šarenka/amerikanka (Oncorhynchus mykiss)

| Največja gostota staleža | 10 kg/m3 v mrežnih ogradah |
| --- | --- |

Največja gostota staleža

10 kg/m3 v mrežnih ogradah

Del III: Trska (Gadus morhua) in druge vrste iz družine Gadidae, brancin (Dicentrarchus labrax), orada (Sparus aurata), grba (Argyrosomus regius), romb (Psetta maxima [= Scopthalmus maximux]), pagar (Pagrus pagrus [= Sparus pagrus]), rdeča grba (Sciaenops ocellatus) in drugi špari ter morski zajci (Siganus spp.)

| Sistemi gojenja | V zaprtih sistemih odprtih voda (mrežne ograde/kletke) z najmanjšo hitrostjo morskega toka za zagotovitev optimalne dobrobiti rib ali v odprtih sistemih na kopnem. |
| --- | --- |
| Največja gostota staleža | Za ribe razen rombov: 15 kg/m3

  Za rombe: 25 kg/m2 |

Sistemi gojenja

V zaprtih sistemih odprtih voda (mrežne ograde/kletke) z najmanjšo hitrostjo morskega toka za zagotovitev optimalne dobrobiti rib ali v odprtih sistemih na kopnem.

Največja gostota staleža

Za ribe razen rombov: 15 kg/m3

Za rombe: 25 kg/m2

Del IV: Brancin, orada, grba, ciplji (Liza, Mugil) in jegulja (Anguilla spp.) v kopenskih ribnikih na območju plimovanja in obalnih lagunah

| Zaprti sistem | Tradicionalni solni bazeni, preurejeni v enote za akvakulturo, in podobni kopenski ribniki na območju plimovanja |
| --- | --- |
| Sistemi gojenja | Obnavljanje vode mora biti zadostno, da se zagotovi dobrobit vrst. Najmanj 50 % nasipov mora imeti rastlinski pokrov. Potrebni so ribniki, ki se čistijo po principu mokrišč. |
| Največja gostota staleža | 4 kg/m3 |

Zaprti sistem

Tradicionalni solni bazeni, preurejeni v enote za akvakulturo, in podobni kopenski ribniki na območju plimovanja

Sistemi gojenja

Obnavljanje vode mora biti zadostno, da se zagotovi dobrobit vrst. Najmanj 50 % nasipov mora imeti rastlinski pokrov. Potrebni so ribniki, ki se čistijo po principu mokrišč.

Največja gostota staleža

4 kg/m3

Del V: Jeseter v sladki vodi

Zadevne vrste: družina Acipenser

| Sistemi gojenja | Vodni pretok v vsaki gojitveni enoti mora biti dovolj močan, da zagotavlja dobrobit živali.
  Kakovost odpadne vode mora biti enakovredna kakovosti sveže vode. |
| --- | --- |
| Največja gostota staleža | 30 kg/m3 |

Sistemi gojenja

Vodni pretok v vsaki gojitveni enoti mora biti dovolj močan, da zagotavlja dobrobit živali.

Kakovost odpadne vode mora biti enakovredna kakovosti sveže vode.

Največja gostota staleža

30 kg/m3

Del VI: Ribe v celinskih vodah

Zadevne vrste: družina pravih krapovcev (Cyprinidae) in druge sorodne vrste v okviru polikulture, vključno z navadnim ostrižem, ščuko, ostrigarjem, ozimico in jesetrom.

Navadni ostriž (Perca fluviatilis) v monokulturi

| Sistemi gojenja | V ribnikih, ki se redno v celoti izsušujejo, in v jezerih. Jezera morajo biti namenjena izključno za ekološko gojenje, vključno z gojenjem posevkov na suhih območjih.
  Zajezitveno območje, namenjeno ribogojstvu, mora imeti dotok sveže vode in biti take velikosti, da zagotavlja optimalno počutje rib. Po odlovu se ribe hranijo v čisti vodi.
  Območja naravne vegetacije se morajo ohranjati okrog enot celinskih voda kot varovalni pas za zunanja kopenska območja, ki niso vključena v dejavnost gojenja v skladu s pravili ekološke akvakulture.
  Odrasla „polikultura“ se mora uporabljati pod pogojem, da se merila, določena v teh specifikacijah za druge vrste jezerskih rib, ustrezno upoštevajo. |
| --- | --- |
| Največja gostota staleža | Skupna količina vzgojenih vrst je omejena na 1 500 kg rib na hektar letno (podana kot količina vzgojenih rib zaradi posebnih značilnosti sistema gojenja). |
| Največja gostota staleža samo za navadnega ostriža v monokulturi | 20 kg/m3 |

Sistemi gojenja

V ribnikih, ki se redno v celoti izsušujejo, in v jezerih. Jezera morajo biti namenjena izključno za ekološko gojenje, vključno z gojenjem posevkov na suhih območjih.

Zajezitveno območje, namenjeno ribogojstvu, mora imeti dotok sveže vode in biti take velikosti, da zagotavlja optimalno počutje rib. Po odlovu se ribe hranijo v čisti vodi.

Območja naravne vegetacije se morajo ohranjati okrog enot celinskih voda kot varovalni pas za zunanja kopenska območja, ki niso vključena v dejavnost gojenja v skladu s pravili ekološke akvakulture.

Odrasla „polikultura“ se mora uporabljati pod pogojem, da se merila, določena v teh specifikacijah za druge vrste jezerskih rib, ustrezno upoštevajo.

Največja gostota staleža

Skupna količina vzgojenih vrst je omejena na 1 500 kg rib na hektar letno (podana kot količina vzgojenih rib zaradi posebnih značilnosti sistema gojenja).

Največja gostota staleža samo za navadnega ostriža v monokulturi

20 kg/m3

Del VII: Škampi iz družine Penaeidae in velike rečne kozice (Macrobrachium spp.)

| Sistemi gojenja | Lokacija mora biti na nerodovitnih glinenih območjih, da se čim bolj zmanjša vpliv grajenja ribnika na okolje. Ribniki se gradijo z naravno glino, ki se nahaja na lokaciji. |
| --- | --- |
| Največja gostota staleža | Naselitev: največ 22 mladih živali/m2

  Največja trenutna biomasa: 240 g/m2 |

Sistemi gojenja

Lokacija mora biti na nerodovitnih glinenih območjih, da se čim bolj zmanjša vpliv grajenja ribnika na okolje. Ribniki se gradijo z naravno glino, ki se nahaja na lokaciji.

Največja gostota staleža

Naselitev: največ 22 mladih živali/m2

Največja trenutna biomasa: 240 g/m2

Del VIII: Sladkovodni raki

Zadevne vrste: Astacus astacus.

| Največja gostota staleža | Za manjše rake (< 20 mm): 100 živali/m2.
  Za rake srednje velikosti (20–50 mm): 30 živali/m2.
  Za odrasle rake (> 50 mm): 5 živali na m2, če so zagotovljena ustrezna skrivališča. |
| --- | --- |

Največja gostota staleža

Za manjše rake (< 20 mm): 100 živali/m2.

Za rake srednje velikosti (20–50 mm): 30 živali/m2.

Za odrasle rake (> 50 mm): 5 živali na m2, če so zagotovljena ustrezna skrivališča.

Del IX: Mehkužci in iglokožci

| Sistemi gojenja | Parangali, splavi, pridneno gojenje, mrežaste vreče, kletke, plošče, mreže, koli in drugi zaprti sistemi. Pri gojenju školjk na splavih je lahko na kvadratni meter površine le ena vrv, ki je spuščena v vodo. Dolžina teh vrvi ne sme presegati 20 metrov. Med ciklusom gojenja se ne sme redčiti vrvi, lahko pa se razdelijo, če se s tem ne poveča gostota staleža. |
| --- | --- |

Sistemi gojenja

Parangali, splavi, pridneno gojenje, mrežaste vreče, kletke, plošče, mreže, koli in drugi zaprti sistemi. Pri gojenju školjk na splavih je lahko na kvadratni meter površine le ena vrv, ki je spuščena v vodo. Dolžina teh vrvi ne sme presegati 20 metrov. Med ciklusom gojenja se ne sme redčiti vrvi, lahko pa se razdelijo, če se s tem ne poveča gostota staleža.

Del X: Tropske sladkovodne ribe: mlečnica (Chanos chanos), pisani ostriži (Oreochromis spp.), vitki somi (Pangasius spp.):

| Sistemi gojenja | Ribniki in mrežne kletke |
| --- | --- |
| Največja gostota staleža | Pangasius: 10 kg/m3

  Oreochromis: 20 kg/m3 |

Sistemi gojenja

Ribniki in mrežne kletke

Največja gostota staleža

Pangasius: 10 kg/m3

Oreochromis: 20 kg/m3

---

PRILOGA III

INFORMACIJE, KI JIH ZAGOTOVIJO DRŽAVE ČLANICE, IZ ČLENA 25

Del I: Informacije iz podatkovne zbirke iz člena 26(1) ter iz sistemov iz člena 26(2) in po potrebi sistemov iz člena 26(3) Uredbe (EU) 2018/848

| 1. | Informacije v zvezi z razpoložljivostjo ekološkega rastlinskega razmnoževalnega materiala in rastlinskega razmnoževalnega materiala iz preusmeritve, razen sejancev, vendar vključno s semenskim krompirjem, za vsako posamezno kategorijo, shranjene v podatkovni zbirki iz člena 26(1) ali sistemih iz člena 26(2)(a) Uredbe (EU) 2018/848, vključujejo naslednje:






  — | znanstveno in splošno ime (splošno in latinsko ime), |
| --- | --- | --- |

1.

Informacije v zvezi z razpoložljivostjo ekološkega rastlinskega razmnoževalnega materiala in rastlinskega razmnoževalnega materiala iz preusmeritve, razen sejancev, vendar vključno s semenskim krompirjem, za vsako posamezno kategorijo, shranjene v podatkovni zbirki iz člena 26(1) ali sistemih iz člena 26(2)(a) Uredbe (EU) 2018/848, vključujejo naslednje:

—

znanstveno in splošno ime (splošno in latinsko ime),

| — | sorto ali oznako heterogenega materiala, |
| --- | --- |

—

sorto ali oznako heterogenega materiala,

| — | razpoložljivo količino materiala iz preusmeritve po ocenah izvajalcev (skupno število enot ali teža semena), |
| --- | --- |

—

razpoložljivo količino materiala iz preusmeritve po ocenah izvajalcev (skupno število enot ali teža semena),

| — | razpoložljivo količino ekološkega materiala po ocenah izvajalcev (skupno število enot ali teža semena), |
| --- | --- |

—

razpoložljivo količino ekološkega materiala po ocenah izvajalcev (skupno število enot ali teža semena),

| — | število izvajalcev, ki so prostovoljno naložili informacije v skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) 2018/848. |
| --- | --- |

—

število izvajalcev, ki so prostovoljno naložili informacije v skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) 2018/848.

Za namene te točke so „sejanci“ mlade rastline, ki izvirajo iz semena, ne iz rezanja.

| 2. | Informacije v zvezi z razpoložljivostjo ekološko gojenih nedoraslih organizmov iz akvakulture za vsako vrsto, shranjene v sistemih iz točke (c) člena 26(2) Uredbe (EU) 2018/848, vključujejo naslednje:






  — | vrsto in rod (splošno in latinsko ime), |
| --- | --- | --- |

2.

Informacije v zvezi z razpoložljivostjo ekološko gojenih nedoraslih organizmov iz akvakulture za vsako vrsto, shranjene v sistemih iz točke (c) člena 26(2) Uredbe (EU) 2018/848, vključujejo naslednje:

—

vrsto in rod (splošno in latinsko ime),

| — | pasme in linije, če je to ustrezno, |
| --- | --- |

—

pasme in linije, če je to ustrezno,

| — | življenjsko obdobje (na primer jajčeca, ribji zarod, mladice), v katerem se proizvod prodaja kot ekološki, |
| --- | --- |

—

življenjsko obdobje (na primer jajčeca, ribji zarod, mladice), v katerem se proizvod prodaja kot ekološki,

| — | razpoložljiva količina po ocenah izvajalcev, |
| --- | --- |

—

razpoložljiva količina po ocenah izvajalcev,

| — | zdravstveni status v skladu z Direktivo Sveta 2006/88/ES (1), |
| --- | --- |

—

zdravstveni status v skladu z Direktivo Sveta 2006/88/ES (1),

| — | število izvajalcev, ki so prostovoljno naložili informacije v skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) 2018/848. |
| --- | --- |

—

število izvajalcev, ki so prostovoljno naložili informacije v skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) 2018/848.

| 3. | Informacije v zvezi z razpoložljivostjo ekološko vzrejenih živali za vsako vrsto, shranjene v sistemih iz točke (b) člena 26(2) Uredbe (EU) 2018/848, vključujejo naslednje:






  — | vrsto in rod (splošno in latinsko ime), |
| --- | --- | --- |

3.

Informacije v zvezi z razpoložljivostjo ekološko vzrejenih živali za vsako vrsto, shranjene v sistemih iz točke (b) člena 26(2) Uredbe (EU) 2018/848, vključujejo naslednje:

—

vrsto in rod (splošno in latinsko ime),

| — | pasme in linije, |
| --- | --- |

—

pasme in linije,

| — | namen pridelave: meso, mleko, dvojni namen ali vzreja, |
| --- | --- |

—

namen pridelave: meso, mleko, dvojni namen ali vzreja,

| — | življenjsko obdobje: odrasle ali mlade živali (npr. govedo < 6 mesecev, odraslo govedo), |
| --- | --- |

—

življenjsko obdobje: odrasle ali mlade živali (npr. govedo < 6 mesecev, odraslo govedo),

| — | razpoložljivo količino (skupno število živali) po ocenah izvajalcev, |
| --- | --- |

—

razpoložljivo količino (skupno število živali) po ocenah izvajalcev,

| — | zdravstveni status v skladu s horizontalnimi pravili o zdravju živali, |
| --- | --- |

—

zdravstveni status v skladu s horizontalnimi pravili o zdravju živali,

| — | število izvajalcev, ki so prostovoljno naložili informacije v skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) 2018/848. |
| --- | --- |

—

število izvajalcev, ki so prostovoljno naložili informacije v skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) 2018/848.

| 4. | Kadar je to ustrezno, informacije o razpoložljivosti ekoloških pasem in linij, prilagojenih ekološki pridelavi, za vrste iz člena 26(3) Uredbe (EU) 2018/848 vključujejo naslednje:






  — | vrsto in rod (splošno in latinsko ime), |
| --- | --- | --- |

4.

Kadar je to ustrezno, informacije o razpoložljivosti ekoloških pasem in linij, prilagojenih ekološki pridelavi, za vrste iz člena 26(3) Uredbe (EU) 2018/848 vključujejo naslednje:

—

vrsto in rod (splošno in latinsko ime),

| — | pasme in linije, |
| --- | --- |

—

pasme in linije,

| — | namen pridelave: meso, mleko, dvojni namen ali vzreja, |
| --- | --- |

—

namen pridelave: meso, mleko, dvojni namen ali vzreja,

| — | razpoložljivo količino (skupno število živali) po ocenah izvajalcev, |
| --- | --- |

—

razpoložljivo količino (skupno število živali) po ocenah izvajalcev,

| — | zdravstveni status v skladu s horizontalnimi pravili o zdravju živali, |
| --- | --- |

—

zdravstveni status v skladu s horizontalnimi pravili o zdravju živali,

| — | število izvajalcev, ki so prostovoljno naložili informacije v skladu s členom 26(3) Uredbe (EU) 2018/848. |
| --- | --- |

—

število izvajalcev, ki so prostovoljno naložili informacije v skladu s členom 26(3) Uredbe (EU) 2018/848.

| 5. | Kadar je to ustrezno, informacije o razpoložljivosti ekoloških mladih kokoši iz člena 26(3) Uredbe (EU) 2018/848 vključujejo naslednje:






  — | vrsto in rod (splošno in latinsko ime), |
| --- | --- | --- |

5.

Kadar je to ustrezno, informacije o razpoložljivosti ekoloških mladih kokoši iz člena 26(3) Uredbe (EU) 2018/848 vključujejo naslednje:

—

vrsto in rod (splošno in latinsko ime),

| — | pasme in linije, |
| --- | --- |

—

pasme in linije,

| — | namen pridelave: meso, jajca, dvojni namen ali vzreja, |
| --- | --- |

—

namen pridelave: meso, jajca, dvojni namen ali vzreja,

| — | razpoložljivo količino (skupno število živali) po ocenah izvajalcev, |
| --- | --- |

—

razpoložljivo količino (skupno število živali) po ocenah izvajalcev,

| — | sistem vzreje (navedite, ali večnivojski), |
| --- | --- |

—

sistem vzreje (navedite, ali večnivojski),

| — | zdravstveni status v skladu s horizontalnimi pravili o zdravju živali, |
| --- | --- |

—

zdravstveni status v skladu s horizontalnimi pravili o zdravju živali,

| — | število izvajalcev, ki so prostovoljno naložili informacije v skladu s členom 26(3) Uredbe (EU) 2018/848. |
| --- | --- |

—

število izvajalcev, ki so prostovoljno naložili informacije v skladu s členom 26(3) Uredbe (EU) 2018/848.

Del II: Informacije glede odstopanj, odobrenih v skladu s točko 1.8.5 dela I Priloge II k Uredbi (EU) 2018/848 ter točkama 1.3.4.3 in 1.3.4.4 dela II navedene priloge

| 1. | Informacije glede odstopanj, odobrenih v skladu s točko 1.8.5 dela I Priloge II k Uredbi (EU) 2018/848, vključujejo:






  — | znanstveno in splošno ime (splošno in latinsko ime), |
| --- | --- | --- |

1.

Informacije glede odstopanj, odobrenih v skladu s točko 1.8.5 dela I Priloge II k Uredbi (EU) 2018/848, vključujejo:

—

znanstveno in splošno ime (splošno in latinsko ime),

| — | sorto, |
| --- | --- |

—

sorto,

| — | število odstopanj in skupno težo semen ali število rastlin, za katere velja odstopanje, |
| --- | --- |

—

število odstopanj in skupno težo semen ali število rastlin, za katere velja odstopanje,

| — | utemeljitve za odstopanje: za raziskave, zaradi pomanjkanja ustrezne sorte, namena ohranjanja ali drugih razlogov, |
| --- | --- |

—

utemeljitve za odstopanje: za raziskave, zaradi pomanjkanja ustrezne sorte, namena ohranjanja ali drugih razlogov,

| — | kadar je to ustrezno, v zvezi z odstopanji iz drugih razlogov, razen raziskav, seznam vrst, za katere ni odobreno nobeno odstopanje, saj so dovolj razpoložljive v ekološki obliki. |
| --- | --- |

—

kadar je to ustrezno, v zvezi z odstopanji iz drugih razlogov, razen raziskav, seznam vrst, za katere ni odobreno nobeno odstopanje, saj so dovolj razpoložljive v ekološki obliki.

| 2. | Za vsako konvencionalno vrsto živine (govedo, enoprste kopitarje, ovce, koze, prašiče in živali z rogovjem, kunce, perutnino) informacije glede odstopanj, odobrenih v skladu s točkama 1.3.4.3 in 1.3.4.4 dela II Priloge II k Uredbi (EU) 2018/848, vključujejo:






  — | znanstveno in splošno ime (splošno in latinsko ime, tj. vrsto in rod), |
| --- | --- | --- |

2.

Za vsako konvencionalno vrsto živine (govedo, enoprste kopitarje, ovce, koze, prašiče in živali z rogovjem, kunce, perutnino) informacije glede odstopanj, odobrenih v skladu s točkama 1.3.4.3 in 1.3.4.4 dela II Priloge II k Uredbi (EU) 2018/848, vključujejo:

—

znanstveno in splošno ime (splošno in latinsko ime, tj. vrsto in rod),

| — | pasme in linije, |
| --- | --- |

—

pasme in linije,

| — | namen pridelave: meso, mleko, jajca, dvojni namen ali vzreja, |
| --- | --- |

—

namen pridelave: meso, mleko, jajca, dvojni namen ali vzreja,

| — | število odstopanj in skupno število živali, za katere velja odstopanje, |
| --- | --- |

—

število odstopanj in skupno število živali, za katere velja odstopanje,

| — | utemeljitve za odstopanje: zaradi pomanjkanja ustreznih živali ali drugih razlogov. |
| --- | --- |

—

utemeljitve za odstopanje: zaradi pomanjkanja ustreznih živali ali drugih razlogov.

---

(1)  Direktiva Sveta 2006/88/ES z dne 24. oktobra 2006 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali in proizvodov iz ribogojstva ter o preprečevanju in nadzoru nekaterih bolezni pri vodnih živalih (UL L 328, 24.11.2006, str. 14).

---

| 31.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 98/26 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 98/26

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/465

z dne 30. marca 2020

o nujnih ukrepih za pomoč organizacijam proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave v italijanskih deželah Emilija - Romanja, Benečija, Trentino - Zgornje Poadižje, Lombardija, Piemont in Furlanija - Julijska krajina zaradi škode, ki jo je na njihovi proizvodnji povzročila azijska marmorirana smrdljivka (Halyomorpha halys)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 221(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Azijska marmorirana smrdljivka (Halyomorpha halys) (v nadaljnjem besedilu: smrdljivka) je žuželka, ki izvira iz Azije in je bila z mednarodno trgovino nenamerno vnesena v Unijo, zlasti v severne dežele Italije, in sicer v Emilijo - Romanjo, Benečijo, Trentino - Zgornje Poadižje, Lombardijo, Piemont in Furlanijo - Julijsko krajino (v nadaljnjem besedilu: prizadete dežele). |
| --- | --- |

(1)

Azijska marmorirana smrdljivka (Halyomorpha halys) (v nadaljnjem besedilu: smrdljivka) je žuželka, ki izvira iz Azije in je bila z mednarodno trgovino nenamerno vnesena v Unijo, zlasti v severne dežele Italije, in sicer v Emilijo - Romanjo, Benečijo, Trentino - Zgornje Poadižje, Lombardijo, Piemont in Furlanijo - Julijsko krajino (v nadaljnjem besedilu: prizadete dežele).

| (2) | Leta 2019 je zaradi smrdljivke v prizadetih deželah nastala velika škoda na proizvodnji sadja in zelenjave, in sicer so bile okužene hruške, breskve in nektarine, jabolka, kiviji, češnje in marelice. Sadje in zelenjava sta bila zaradi nastale škode neuporabna tako za porabo kot predelavo. Izgube, ki jih je proizvajalcem sadja in zelenjave v prizadetih deželah povzročila smrdljivka, naj bi po ocenah samo v letu 2019 dosegle 500 milijonov EUR. Zaradi smrdljivke so številne organizacije proizvajalcev v prizadetih deželah leta 2019 izgubile velik del pridelka ali celo celoten pridelek sadja in zelenjave. |
| --- | --- |

(2)

Leta 2019 je zaradi smrdljivke v prizadetih deželah nastala velika škoda na proizvodnji sadja in zelenjave, in sicer so bile okužene hruške, breskve in nektarine, jabolka, kiviji, češnje in marelice. Sadje in zelenjava sta bila zaradi nastale škode neuporabna tako za porabo kot predelavo. Izgube, ki jih je proizvajalcem sadja in zelenjave v prizadetih deželah povzročila smrdljivka, naj bi po ocenah samo v letu 2019 dosegle 500 milijonov EUR. Zaradi smrdljivke so številne organizacije proizvajalcev v prizadetih deželah leta 2019 izgubile velik del pridelka ali celo celoten pridelek sadja in zelenjave.

| (3) | Smrdljivka trenutno ne izpolnjuje meril za karantenski škodljivi organizem za Unijo v skladu z Uredbo (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta (2), na ravni Unije pa ni mogoče sprejeti ukrepov za izkoreninjenje. Zato italijanski organi na tej stopnji ne morejo sprejeti ustreznih zaščitnih fitosanitarnih ukrepov. |
| --- | --- |

(3)

Smrdljivka trenutno ne izpolnjuje meril za karantenski škodljivi organizem za Unijo v skladu z Uredbo (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta (2), na ravni Unije pa ni mogoče sprejeti ukrepov za izkoreninjenje. Zato italijanski organi na tej stopnji ne morejo sprejeti ustreznih zaščitnih fitosanitarnih ukrepov.

| (4) | Poleg tega so za učinkovito zatiranje smrdljivke trenutno na voljo le omejeni načini varstva rastlin. Parazitoidne osice (Trissolcus japonicus in Trissolcus mitsukurii) kot alternativni ukrep biotičnega zatiranja so bile v Italiji šele pred nedavnim odobrene kot antagonistične žuželke, pri čemer trenutno ni jasno, ali je ta biološka metoda zatiranja smrdljivke učinkovita. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega so za učinkovito zatiranje smrdljivke trenutno na voljo le omejeni načini varstva rastlin. Parazitoidne osice (Trissolcus japonicus in Trissolcus mitsukurii) kot alternativni ukrep biotičnega zatiranja so bile v Italiji šele pred nedavnim odobrene kot antagonistične žuželke, pri čemer trenutno ni jasno, ali je ta biološka metoda zatiranja smrdljivke učinkovita.

| (5) | Organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave v prizadetih deželah izvajajo preventivne ukrepe (npr. namestitev mrež proti mrčesu in pasti), da bi preprečile škodo na kmetijskih rastlinah. Kljub prizadevanjem so imele navedene organizacije proizvajalcev hkrati visoke stroške preventivnih ukrepov in izgube proizvodnje, kar je zelo negativno vplivalo na vrednost njihove tržne proizvodnje. To vpliva na finančno stabilnost organizacij proizvajalcev in na njihovo sposobnost za izvajanje operativnih programov v prihodnjih letih ter za uvedbo ukrepov proti napadom škodljivih organizmov. Poleg tega imajo zaradi zmanjšanja vrednosti tržne proizvodnje organizacije proizvajalcev slabši dostop do finančne pomoči Unije v sektorju sadja in zelenjave. Zmanjšanje vrednosti tržne proizvodnje bi lahko privedlo tudi do izgube priznanja organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave v prizadetih deželah, kadar njihova vrednost tržne proizvodnje pade pod minimalni zakonski prag. |
| --- | --- |

(5)

Organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave v prizadetih deželah izvajajo preventivne ukrepe (npr. namestitev mrež proti mrčesu in pasti), da bi preprečile škodo na kmetijskih rastlinah. Kljub prizadevanjem so imele navedene organizacije proizvajalcev hkrati visoke stroške preventivnih ukrepov in izgube proizvodnje, kar je zelo negativno vplivalo na vrednost njihove tržne proizvodnje. To vpliva na finančno stabilnost organizacij proizvajalcev in na njihovo sposobnost za izvajanje operativnih programov v prihodnjih letih ter za uvedbo ukrepov proti napadom škodljivih organizmov. Poleg tega imajo zaradi zmanjšanja vrednosti tržne proizvodnje organizacije proizvajalcev slabši dostop do finančne pomoči Unije v sektorju sadja in zelenjave. Zmanjšanje vrednosti tržne proizvodnje bi lahko privedlo tudi do izgube priznanja organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave v prizadetih deželah, kadar njihova vrednost tržne proizvodnje pade pod minimalni zakonski prag.

| (6) | Zapleteno stanje v prizadetih deželah zaradi škode na proizvodnji sadja in zelenjave, znatne izgube dohodka in finančna nestabilnost organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave v prizadetih deželah ter nezmožnost nadaljnjega izvajanja njihovih operativnih programov predstavljajo specifičen problem v smislu člena 221 Uredbe (EU) št. 1308/2013. Tega specifičnega problema ni mogoče obravnavati z ukrepi iz člena 219 ali 220 navedene uredbe, saj se ne nanaša na obstoječe motnje na trgu ali izrecno grožnjo takšnih motenj. Prav tako se ne nanaša na ukrepe za boj proti širitvi bolezni živali ali izgubo zaupanja potrošnikov zaradi tveganj za zdravje ljudi, živali ali rastlin. |
| --- | --- |

(6)

Zapleteno stanje v prizadetih deželah zaradi škode na proizvodnji sadja in zelenjave, znatne izgube dohodka in finančna nestabilnost organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave v prizadetih deželah ter nezmožnost nadaljnjega izvajanja njihovih operativnih programov predstavljajo specifičen problem v smislu člena 221 Uredbe (EU) št. 1308/2013. Tega specifičnega problema ni mogoče obravnavati z ukrepi iz člena 219 ali 220 navedene uredbe, saj se ne nanaša na obstoječe motnje na trgu ali izrecno grožnjo takšnih motenj. Prav tako se ne nanaša na ukrepe za boj proti širitvi bolezni živali ali izgubo zaupanja potrošnikov zaradi tveganj za zdravje ljudi, živali ali rastlin.

| (7) | Za rešitev specifičnega problema v prizadetih deželah so zato potrebni nujni ukrepi za izboljšanje dostopa do vzajemnih skladov in povečanje zgornje meje finančne pomoči Unije za organizacije proizvajalcev v teh deželah. S takšnimi ukrepi se bo zagotovila finančna stabilnost ter povečala odpornost in sposobnost organizacij proizvajalcev v prizadetih deželah za obvladovanje škode, ki jo je povzročila smrdljivka, in za izvajanje nadaljnjih ukrepov preprečevanja in obvladovanja kriz v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(7)

Za rešitev specifičnega problema v prizadetih deželah so zato potrebni nujni ukrepi za izboljšanje dostopa do vzajemnih skladov in povečanje zgornje meje finančne pomoči Unije za organizacije proizvajalcev v teh deželah. S takšnimi ukrepi se bo zagotovila finančna stabilnost ter povečala odpornost in sposobnost organizacij proizvajalcev v prizadetih deželah za obvladovanje škode, ki jo je povzročila smrdljivka, in za izvajanje nadaljnjih ukrepov preprečevanja in obvladovanja kriz v zvezi s tem.

| (8) | Uporaba vzajemnih skladov kot ukrepov organizacij proizvajalcev v prizadetih deželah za preprečevanje in obvladovanje kriz predstavlja način za zmanjšanje škode na njihovi proizvodnji sadja in zelenjave ter izgube dohodka. Zato bi bilo treba izboljšati dostop organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave v prizadetih deželah do vzajemnih skladov. Finančna pomoč Unije trenutno pokriva le upravne stroške ustanovitve vzajemnega sklada in njegove dopolnitve po plačilu odškodnine članom proizvajalcem, ki se jim zaradi neugodnih tržnih razmer močno zmanjša dohodek. Za odpravo škode v prizadetih deželah zaradi smrdljivke bi morala finančna pomoč Unije pokrivati tudi začetni kapital vzajemnega sklada. Tako zagotovljena finančna pomoč Unije za začetni kapital vzajemnega sklada bi morala biti namenjena nadomestilu izgubljenega dohodka članov proizvajalcev zaradi škode, ki jo povzroči smrdljivka. |
| --- | --- |

(8)

Uporaba vzajemnih skladov kot ukrepov organizacij proizvajalcev v prizadetih deželah za preprečevanje in obvladovanje kriz predstavlja način za zmanjšanje škode na njihovi proizvodnji sadja in zelenjave ter izgube dohodka. Zato bi bilo treba izboljšati dostop organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave v prizadetih deželah do vzajemnih skladov. Finančna pomoč Unije trenutno pokriva le upravne stroške ustanovitve vzajemnega sklada in njegove dopolnitve po plačilu odškodnine članom proizvajalcem, ki se jim zaradi neugodnih tržnih razmer močno zmanjša dohodek. Za odpravo škode v prizadetih deželah zaradi smrdljivke bi morala finančna pomoč Unije pokrivati tudi začetni kapital vzajemnega sklada. Tako zagotovljena finančna pomoč Unije za začetni kapital vzajemnega sklada bi morala biti namenjena nadomestilu izgubljenega dohodka članov proizvajalcev zaradi škode, ki jo povzroči smrdljivka.

| (9) | Zgornjo mejo finančne pomoči Unije v višini 4,6 %, namenjene ukrepom preprečevanja in obvladovanja kriz v operativnih programih organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave v prizadetih deželah v skladu s členom 34(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013, bi bilo treba povečati za 0,4 % vrednosti tržne proizvodnje na 5 % vrednosti tržne proizvodnje, da se izboljša dostop navedenih organizacij proizvajalcev do vzajemnih skladov in drugih ukrepov preprečevanja in obvladovanja kriz ter poveča njihova finančna stabilnost. Ker specifični problem ne zadeva združenj organizacij proizvajalcev, zgornje meje iz tretjega pododstavka člena 34(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 ni treba zvišati. |
| --- | --- |

(9)

Zgornjo mejo finančne pomoči Unije v višini 4,6 %, namenjene ukrepom preprečevanja in obvladovanja kriz v operativnih programih organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave v prizadetih deželah v skladu s členom 34(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013, bi bilo treba povečati za 0,4 % vrednosti tržne proizvodnje na 5 % vrednosti tržne proizvodnje, da se izboljša dostop navedenih organizacij proizvajalcev do vzajemnih skladov in drugih ukrepov preprečevanja in obvladovanja kriz ter poveča njihova finančna stabilnost. Ker specifični problem ne zadeva združenj organizacij proizvajalcev, zgornje meje iz tretjega pododstavka člena 34(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 ni treba zvišati.

| (10) | Zaradi povečanja zgornje meje v višini 4,6 % za 0,4 % bi bilo treba zgornjo mejo finančne pomoči Unije za ukrepe preprečevanja in obvladovanja kriz s sedanjega 0,5 % vrednosti tržne proizvodnje iz drugega pododstavka člena 34(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 povečati na 0,9 % tržne proizvodnje navedenih organizacij proizvajalcev. Dodatnega 0,4 % vrednosti tržne proizvodnje bi bilo treba uporabiti za ukrepe za zatiranje smrdljivke. To je potrebno za okrepitev finančne stabilnosti organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave v prizadetih deželah, povečanje njihove odpornosti in izboljšanje njihove zmožnosti za izvajanje odobrenih operativnih programov v prihodnjih letih. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi povečanja zgornje meje v višini 4,6 % za 0,4 % bi bilo treba zgornjo mejo finančne pomoči Unije za ukrepe preprečevanja in obvladovanja kriz s sedanjega 0,5 % vrednosti tržne proizvodnje iz drugega pododstavka člena 34(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 povečati na 0,9 % tržne proizvodnje navedenih organizacij proizvajalcev. Dodatnega 0,4 % vrednosti tržne proizvodnje bi bilo treba uporabiti za ukrepe za zatiranje smrdljivke. To je potrebno za okrepitev finančne stabilnosti organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave v prizadetih deželah, povečanje njihove odpornosti in izboljšanje njihove zmožnosti za izvajanje odobrenih operativnih programov v prihodnjih letih.

| (11) | Glede na finančno nestabilnost organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave v prizadetih deželah in potrebo po izvajanju dodatnih ukrepov za zatiranje smrdljivke, bi bilo treba mejo finančne pomoči Unije v višini 50 % iz člena 34(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013 povečati na 60 % za vse ukrepe v operativnih programih za zatiranje smrdljivke v prizadetih deželah. |
| --- | --- |

(11)

Glede na finančno nestabilnost organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave v prizadetih deželah in potrebo po izvajanju dodatnih ukrepov za zatiranje smrdljivke, bi bilo treba mejo finančne pomoči Unije v višini 50 % iz člena 34(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013 povečati na 60 % za vse ukrepe v operativnih programih za zatiranje smrdljivke v prizadetih deželah.

| (12) | Zaradi izvajanja operativnih programov po koledarskih letih in ob upoštevanju dejstva, da izračun vrednosti tržne proizvodnje, ki določa znesek finančne pomoči Unije, temelji na predhodnem koledarskem letu, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(12)

Zaradi izvajanja operativnih programov po koledarskih letih in ob upoštevanju dejstva, da izračun vrednosti tržne proizvodnje, ki določa znesek finančne pomoči Unije, temelji na predhodnem koledarskem letu, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

| (13) | To uredbo bi bilo treba uporabljati od 1. januarja 2020. To je potrebno, ker nujni ukrepi zadevajo raven in področje uporabe finančne pomoči Unije za organizacije proizvajalcev, ki so zaradi smrdljivke utrpele škodo na proizvodnji sadja in zelenjave. Te organizacije proizvajalcev morajo navedene ukrepe v svojih operativnih programih začeti uporabljati od januarja 2020 naprej, da se bodo lahko nemudoma odzvale na škodo na proizvodnji sadja in zelenjave zaradi smrdljivke in zagotovile nadaljnje izvajanje svojih operativnih programov ter gospodarsko stabilnost in sposobnost preživetja že v letu 2020. |
| --- | --- |

(13)

To uredbo bi bilo treba uporabljati od 1. januarja 2020. To je potrebno, ker nujni ukrepi zadevajo raven in področje uporabe finančne pomoči Unije za organizacije proizvajalcev, ki so zaradi smrdljivke utrpele škodo na proizvodnji sadja in zelenjave. Te organizacije proizvajalcev morajo navedene ukrepe v svojih operativnih programih začeti uporabljati od januarja 2020 naprej, da se bodo lahko nemudoma odzvale na škodo na proizvodnji sadja in zelenjave zaradi smrdljivke in zagotovile nadaljnje izvajanje svojih operativnih programov ter gospodarsko stabilnost in sposobnost preživetja že v letu 2020.

| (14) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov in vrtnarskih proizvodov – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov in vrtnarskih proizvodov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za priznane organizacije proizvajalcev, ki delujejo v italijanskih deželah Emilija - Romanja, Benečija, Trentino - Zgornje Poadižje, Lombardija, Piemont in Furlanija - Julijska krajina, katerih proizvodnja sadja in zelenjave je bila v letu 2019 prizadeta zaradi azijske marmorirane smrdljivke (Halyomorpha halys).

Halyomorpha halys

Člen 2

Nujni ukrepi za reševanje specifičnega problema organizacij proizvajalcev v prizadetih deželah

1.   Finančna pomoč Unije za vzajemne sklade iz točke (d) člena 33(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 krije tudi pomoč za začetni kapital vzajemnih skladov. Namenjena je nadomestilu izgubljenega dohodka članov proizvajalcev zaradi škode, ki jo je na proizvodnji sadja in zelenjave v deželah iz člena 1 povzročila azijska marmorirana smrdljivka (Halyomorpha halys).

2.   Zgornja meja 4,6 % vrednosti tržne proizvodnje iz drugega pododstavka člena 34(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 se poveča za 0,4 %, znesek, ki ustreza dodatnim 0,4 %, pa se uporabi za ukrepe preprečevanja in obvladovanja kriz, namenjene odpravi škode, ki jo je v deželah iz člena 1 povzročila azijska marmorirana smrdljivka (Halyomorpha halys).

3.   Na zahtevo organizacij proizvajalcev se 50-odstotna omejitev finančne pomoči Unije iz člena 34(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013 poveča na 60 % za ukrepe za zatiranje azijske marmorirane smrdljivke (Halyomorpha halys) v operativnih programih organizacij proizvajalcev, ki delujejo v deželah iz člena 1.

Člen 3

Začetek veljavnosti in datum začetka uporabe

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2020 do 31. decembra 2020.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. marca 2020

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o ukrepih varstva pred škodljivimi organizmi rastlin, spremembi uredb (EU) št. 228/2013, (EU) št. 652/2014 in (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 69/464/EGS, 74/647/EGS, 93/85/EGS, 98/57/ES, 2000/29/ES, 2006/91/ES in 2007/33/ES (UL L 317, 23.11.2016, str. 4).

2

---

| 31.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 98/30 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 98/30

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/466

z dne 30. marca 2020

o začasnih ukrepih za obvladovanje tveganj za zdravje ljudi, živali in rastlin ter dobrobit živali pri nekaterih resnih motnjah v nadzornih sistemih držav članic zaradi koronavirusne bolezni (COVID-19)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES ter Sklepa Sveta 92/438/EGS (Uredba o uradnem nadzoru) (1) in zlasti člena 141(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2017/625 med drugim določa pravila za izvajanje uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti pristojnih organov držav članic. Komisijo tudi pooblašča, da z izvedbenim aktom sprejme ustrezne začasne ukrepe, ki so potrebni za obvladovanje tveganj za med drugim zdravje ljudi, živali in rastlin ter dobrobit živali, če ima dokaze o resnih motnjah v nadzornem sistemu države članice. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2017/625 med drugim določa pravila za izvajanje uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti pristojnih organov držav članic. Komisijo tudi pooblašča, da z izvedbenim aktom sprejme ustrezne začasne ukrepe, ki so potrebni za obvladovanje tveganj za med drugim zdravje ljudi, živali in rastlin ter dobrobit živali, če ima dokaze o resnih motnjah v nadzornem sistemu države članice.

| (2) | Trenutna kriza zaradi koronavirusne bolezni (COVID-19) je izjemen in neprimerljiv izziv za zmogljivost držav članic, da v celoti izvajajo uradni nadzor in druge uradne dejavnosti v skladu z zakonodajo EU. |
| --- | --- |

(2)

Trenutna kriza zaradi koronavirusne bolezni (COVID-19) je izjemen in neprimerljiv izziv za zmogljivost držav članic, da v celoti izvajajo uradni nadzor in druge uradne dejavnosti v skladu z zakonodajo EU.

| (3) | Komisija je v svojih „Smernicah glede ukrepov za upravljanje meja za zaščito zdravja in zagotovitev razpoložljivosti blaga in bistvenih storitev“ (2) poudarila, da nemoteno delovanje enotnega trga ne bi smelo biti prizadeto niti v sedanjih razmerah. Poleg tega bi morale države članice še naprej zagotavljati pretok blaga. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v svojih „Smernicah glede ukrepov za upravljanje meja za zaščito zdravja in zagotovitev razpoložljivosti blaga in bistvenih storitev“ (2) poudarila, da nemoteno delovanje enotnega trga ne bi smelo biti prizadeto niti v sedanjih razmerah. Poleg tega bi morale države članice še naprej zagotavljati pretok blaga.

| (4) | Države članice morajo v skladu z Uredbo (EU) 2017/625 vzpostaviti nadzorni sistem, ki ga sestavljajo pristojni organi, imenovani za izvajanje uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti. Pristojni organi morajo v skladu s členom 5(1)(e) navedene uredbe imeti dovolj ustrezno usposobljenega in izkušenega osebja za uspešno in učinkovito izvajanje uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti ali dostop do takega osebja. |
| --- | --- |

(4)

Države članice morajo v skladu z Uredbo (EU) 2017/625 vzpostaviti nadzorni sistem, ki ga sestavljajo pristojni organi, imenovani za izvajanje uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti. Pristojni organi morajo v skladu s členom 5(1)(e) navedene uredbe imeti dovolj ustrezno usposobljenega in izkušenega osebja za uspešno in učinkovito izvajanje uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti ali dostop do takega osebja.

| (5) | Države članice so med trenutno krizo zaradi bolezni COVID-19 uvedle znatne omejitve gibanja za svoje prebivalce, da bi zaščitile zdravje ljudi. |
| --- | --- |

(5)

Države članice so med trenutno krizo zaradi bolezni COVID-19 uvedle znatne omejitve gibanja za svoje prebivalce, da bi zaščitile zdravje ljudi.

| (6) | Več držav članic je Komisijo obvestilo, da so zaradi takih omejitev gibanja resno prizadete njihove zmogljivosti za uporabo ustreznega osebja za uradni nadzor in druge uradne dejavnosti, kot zahteva Uredba (EU) 2017/625. |
| --- | --- |

(6)

Več držav članic je Komisijo obvestilo, da so zaradi takih omejitev gibanja resno prizadete njihove zmogljivosti za uporabo ustreznega osebja za uradni nadzor in druge uradne dejavnosti, kot zahteva Uredba (EU) 2017/625.

| (7) | Več držav članic je Komisijo posebej obvestilo o težavah pri izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, ki zahtevajo fizično prisotnost nadzornega osebja. Zlasti se pojavljajo težave pri kliničnih pregledih živali, nekaterih pregledih proizvodov živalskega izvora, rastlin in rastlinskih proizvodov ter živil in krme neživalskega izvora, pa tudi pri preskušanju vzorcev v uradnih laboratorijih, ki jih določijo države članice. |
| --- | --- |

(7)

Več držav članic je Komisijo posebej obvestilo o težavah pri izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, ki zahtevajo fizično prisotnost nadzornega osebja. Zlasti se pojavljajo težave pri kliničnih pregledih živali, nekaterih pregledih proizvodov živalskega izvora, rastlin in rastlinskih proizvodov ter živil in krme neživalskega izvora, pa tudi pri preskušanju vzorcev v uradnih laboratorijih, ki jih določijo države članice.

| (8) | V skladu z zakonodajo EU o ureditvi trgovine z živimi živalmi in zarodnim materialom na enotnem trgu, predvsem z direktivami Sveta 64/432/EGS (3), 88/407/EGS (4), 89/556/EGS (5), 90/429/EGS (6), 91/68/EGS (7), 92/65/EGS (8), 2006/88/ES (9), 2009/156/ES (10) in 2009/158/ES (11), mora pošiljke živali in zarodnega materiala med celotnim premikom med državami članicami spremljati izvirnik veterinarskega spričevala. |
| --- | --- |

(8)

V skladu z zakonodajo EU o ureditvi trgovine z živimi živalmi in zarodnim materialom na enotnem trgu, predvsem z direktivami Sveta 64/432/EGS (3), 88/407/EGS (4), 89/556/EGS (5), 90/429/EGS (6), 91/68/EGS (7), 92/65/EGS (8), 2006/88/ES (9), 2009/156/ES (10) in 2009/158/ES (11), mora pošiljke živali in zarodnega materiala med celotnim premikom med državami članicami spremljati izvirnik veterinarskega spričevala.

| (9) | Več držav članic je Komisijo tudi obvestilo, da se uradni nadzor in druge uradne dejavnosti, pri katerih se podpisujejo in izdajajo uradna spričevala in uradna potrdila v papirni obliki, ki bi morala spremljati pošiljke živali in zarodnega materiala, ki se premikajo med državami članicami ali ki vstopajo v Unijo, trenutno ne morejo izvajati v skladu z zakonodajo EU. |
| --- | --- |

(9)

Več držav članic je Komisijo tudi obvestilo, da se uradni nadzor in druge uradne dejavnosti, pri katerih se podpisujejo in izdajajo uradna spričevala in uradna potrdila v papirni obliki, ki bi morala spremljati pošiljke živali in zarodnega materiala, ki se premikajo med državami članicami ali ki vstopajo v Unijo, trenutno ne morejo izvajati v skladu z zakonodajo EU.

| (10) | Zato bi bilo treba začasno dovoliti alternativo predložitvi originalnih uradnih spričeval in uradnih potrdil v papirni obliki ob upoštevanju, da registrirani uporabniki uporabljajo sistem TRACES (Trade Control and Expert System), kot je navedeno v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/1715 (12), in da sistem TRACES trenutno tehnično ni zmožen izdajati elektronskih spričeval v skladu z navedeno izvedbeno uredbo. Ta alternativa ne bi smela posegati v obveznost izvajalcev dejavnosti v skladu z Uredbo (EU) 2017/625, da predložijo izvirne dokumente, kadar je to tehnično izvedljivo. |
| --- | --- |

(10)

Zato bi bilo treba začasno dovoliti alternativo predložitvi originalnih uradnih spričeval in uradnih potrdil v papirni obliki ob upoštevanju, da registrirani uporabniki uporabljajo sistem TRACES (Trade Control and Expert System), kot je navedeno v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/1715 (12), in da sistem TRACES trenutno tehnično ni zmožen izdajati elektronskih spričeval v skladu z navedeno izvedbeno uredbo. Ta alternativa ne bi smela posegati v obveznost izvajalcev dejavnosti v skladu z Uredbo (EU) 2017/625, da predložijo izvirne dokumente, kadar je to tehnično izvedljivo.

| (11) | Glede na te posebne okoliščine bi bilo treba sprejeti ukrepe za preprečitev resnih zdravstvenih tveganj za osebje pristojnih organov, ne da bi to ogrozilo preprečevanje tveganj za zdravje ljudi, živali in rastlin zaradi živali in rastlin ter njihovih proizvodov in ogrozilo preprečevanje tveganja za dobrobit živali. Hkrati bi bilo treba zagotoviti pravilno delovanje enotnega trga na podlagi zakonodaje Unije o agroživilski verigi. |
| --- | --- |

(11)

Glede na te posebne okoliščine bi bilo treba sprejeti ukrepe za preprečitev resnih zdravstvenih tveganj za osebje pristojnih organov, ne da bi to ogrozilo preprečevanje tveganj za zdravje ljudi, živali in rastlin zaradi živali in rastlin ter njihovih proizvodov in ogrozilo preprečevanje tveganja za dobrobit živali. Hkrati bi bilo treba zagotoviti pravilno delovanje enotnega trga na podlagi zakonodaje Unije o agroživilski verigi.

| (12) | Države članice, ki imajo resne težave pri delovanju svojih obstoječih nadzornih sistemov, bi zato morale imeti možnost, da uporabijo začasne ukrepe iz te uredbe, kolikor je to potrebno za obvladovanje povezanih resnih motenj v svojih nadzornih sistemih. Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za čim prejšnjo odpravo resnih motenj v svojih nadzornih sistemih. |
| --- | --- |

(12)

Države članice, ki imajo resne težave pri delovanju svojih obstoječih nadzornih sistemov, bi zato morale imeti možnost, da uporabijo začasne ukrepe iz te uredbe, kolikor je to potrebno za obvladovanje povezanih resnih motenj v svojih nadzornih sistemih. Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za čim prejšnjo odpravo resnih motenj v svojih nadzornih sistemih.

| (13) | Države članice, ki uporabijo začasne ukrepe iz te uredbe, bi morale Komisijo in druge države članice obvestiti o tem in o ukrepih, sprejetih za odpravo težav pri izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti v skladu z Uredbo (EU) 2017/625. |
| --- | --- |

(13)

Države članice, ki uporabijo začasne ukrepe iz te uredbe, bi morale Komisijo in druge države članice obvestiti o tem in o ukrepih, sprejetih za odpravo težav pri izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti v skladu z Uredbo (EU) 2017/625.

| (14) | Ta uredba bi se morala uporabljati dva meseca, da bi se olajšalo načrtovanje in izvajanje uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti med krizo zaradi bolezni COVID-19. Glede na informacije, prejete iz več držav članic, ki kažejo, da bi bilo treba nemudoma določiti začasne ukrepe, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi. |
| --- | --- |

(14)

Ta uredba bi se morala uporabljati dva meseca, da bi se olajšalo načrtovanje in izvajanje uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti med krizo zaradi bolezni COVID-19. Glede na informacije, prejete iz več držav članic, ki kažejo, da bi bilo treba nemudoma določiti začasne ukrepe, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi.

| (15) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ta uredba določa začasne ukrepe, ki so potrebni za obvladovanje zelo razširjenih tveganj za zdravje ljudi, živali in rastlin ter dobrobit živali, da bi se odpravile resne motnje v delovanju nadzornih sistemov držav članic zaradi krize, povezane z boleznijo COVID-19.

Člen 2

Države članice, ki želijo uporabiti začasne ukrepe iz te uredbe, Komisijo in druge države članice obvestijo o tem in o ukrepih, sprejetih za odpravo njihovih težav pri izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti v skladu z Uredbo (EU) 2017/625.

Člen 3

Uradni nadzor in druge uradne dejavnosti lahko izjemoma izvaja ena ali več fizičnih oseb, ki jih pristojni organ posebej pooblasti na podlagi njihovih kvalifikacij, usposobljenosti in praktičnih izkušenj, ki so v stiku s pristojnim organom s pomočjo katerih koli razpoložljivih komunikacijskih sredstev in ki morajo upoštevati navodila pristojnega organa za izvajanje takega uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti. Te osebe delujejo nepristransko in niso v nikakršnem navzkrižju interesov, kar zadeva uradni nadzor in druge uradne dejavnosti, ki jih izvajajo.

Člen 4

Uradni nadzor in druge uradne dejavnosti v zvezi z uradnimi spričevali in uradnimi potrdili se lahko izjemoma izvajajo z uradnim nadzorom, ki se izvaja na elektronskem izvodu izvirnika teh spričeval ali potrdil ali na elektronski obliki spričevala ali potrdila, pripravljenega in predloženega v sistemu TRACES, če oseba, odgovorna za predložitev uradnega spričevala ali uradnega potrdila pristojnemu organu predloži izjavo, ki potrjuje, da bo izvirnik uradnega spričevala ali uradnega potrdila predložen takoj, ko bo to tehnično izvedljivo. Pri izvajanju takega uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti pristojni organ upošteva tveganje neskladnosti zadevnih živali in blaga ter pretekle rezultate uradnega nadzora, opravljenega nad izvajalci dejavnosti, in njihove skladnosti s pravili iz člena 1(2) Uredbe (EU) 2017/625.

Člen 5

Uradni nadzor in druge uradne dejavnosti se lahko izjemoma izvajajo:

| (a) | za analize, preskuse ali diagnosticiranja, ki jih morajo sicer izvajati uradni laboratoriji, v vsakem laboratoriju, ki ga v ta namen začasno določi pristojni organ; |
| --- | --- |

(a)

za analize, preskuse ali diagnosticiranja, ki jih morajo sicer izvajati uradni laboratoriji, v vsakem laboratoriju, ki ga v ta namen začasno določi pristojni organ;

| (b) | pri osebnih srečanjih z izvajalci dejavnosti in njihovim osebjem v okviru metod in tehnik uradnega nadzora iz člena 14 Uredbe (EU) 2017/625 s pomočjo razpoložljivih sredstev za komunikacijo na daljavo. |
| --- | --- |

(b)

pri osebnih srečanjih z izvajalci dejavnosti in njihovim osebjem v okviru metod in tehnik uradnega nadzora iz člena 14 Uredbe (EU) 2017/625 s pomočjo razpoložljivih sredstev za komunikacijo na daljavo.

Člen 6

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se do 1. junija 2020.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. marca 2020

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 95, 7.4.2017, str. 1.

1

(2)  C(2020) 1753 final z dne 16. marca 2020.

2

(3)  Direktiva Sveta 64/432/EGS z dne 26. junija 1964 o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči znotraj Skupnosti (UL 121, 29.7.1964, str. 1977/64..

3

(4)  Direktiva Sveta 88/407/EGS z dne 14. junija 1988 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali, ki veljajo za promet med državami članicami Evropske skupnosti in za uvoz globoko zamrznjenega semena domačih živali iz vrst govedi (UL L 194, 22.7.1988, str. 10.).

4

(5)  Direktiva Sveta 89/556/EGS z dne 25. septembra 1989 o pogojih za zdravstveno varstvo živali, ki urejajo trgovanje znotraj Skupnosti in uvoz iz tretjih držav za zarodke domačih živali vrste goveda (UL L 302, 19.10.1989, str. 1.).

5

(6)  Direktiva Sveta 90/429/EGS z dne 26. junija 1990 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali, ki veljajo za promet znotraj Skupnosti in za uvoz semena domačih prašičev (UL L 224, 18.8.1990, str. 62.).

6

(7)  Direktiva Sveta 91/68/EGS z dne 28. januarja 1991 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo trgovanje znotraj Skupnosti z ovcami in kozami (UL L 46, 19.2.1991, str. 19.).

7

(8)  Direktiva Sveta 92/65/EGS z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS (UL L 268, 14.9.1992, str. 54.).

8

(9)  Direktiva Sveta 2006/88/ES z dne 24. oktobra 2006 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali in proizvodov iz ribogojstva ter o preprečevanju in nadzoru nekaterih bolezni pri vodnih živalih (UL L 328, 24.11.2006, str. 14.).

9

(10)  Direktiva Sveta 2009/156/ES z dne 30. novembra 2009 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki ureja premike in uvoz kopitarjev iz tretjih držav (UL L 192, 23.7.2010, str. 1.).

10

(11)  Direktiva Sveta 2009/158/ES z dne 30. novembra 2009 o pogojih zdravstvenega stanja živali, ki veljajo znotraj Skupnosti za trgovanje s perutnino in valilnimi jajci ter za njihov uvoz iz tretjih držav (UL L 343, 22.12.2009, str. 74.).

11

(12)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1715 z dne 30. septembra 2019 o pravilih za delovanje sistema upravljanja informacij za uradni nadzor in njegovih sistemskih komponent (uredba o IMSOC) (UL L 261, 14.10.2019, str. 37.).

12

---

SKLEPI

| 31.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 98/34 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 98/34

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2020/467

z dne 25. marca 2020

o dokončni dodelitvi pomoči Unije po državah članicah za šolsko sadje in zelenjavo ter za šolsko mleko za obdobje od 1. avgusta 2020 do 31. julija 2021 in spremembi Izvedbenega sklepa C(2019) 2249 final

(notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 1795)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1370/2013 z dne 16. decembra 2013 o opredelitvi ukrepov za določitev nekaterih pomoči in nadomestil v zvezi s skupno ureditvijo trgov za kmetijske proizvode (1) ter zlasti člena 5(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 3 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/39 (2) morajo države članice, ki želijo sodelovati v shemi pomoči Unije za oskrbo izobraževalnih ustanov (šolska shema) s sadjem in zelenjavo, bananami ter mlekom, vsako leto do 31. januarja Komisiji predložiti zahtevek za pomoč Unije za naslednje šolsko leto in po potrebi posodobiti zahtevek za pomoč Unije za tekoče šolsko leto. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 3 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/39 (2) morajo države članice, ki želijo sodelovati v shemi pomoči Unije za oskrbo izobraževalnih ustanov (šolska shema) s sadjem in zelenjavo, bananami ter mlekom, vsako leto do 31. januarja Komisiji predložiti zahtevek za pomoč Unije za naslednje šolsko leto in po potrebi posodobiti zahtevek za pomoč Unije za tekoče šolsko leto.

| (2) | V skladu s prvim pododstavkom člena 137(1) Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo se programi in dejavnosti Unije, prevzeti v sklopu večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 ali predhodnih finančnih perspektiv, v letih 2019 in 2020 v zvezi z Združenim kraljestvom izvajajo na podlagi prava Unije. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s prvim pododstavkom člena 137(1) Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo se programi in dejavnosti Unije, prevzeti v sklopu večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 ali predhodnih finančnih perspektiv, v letih 2019 in 2020 v zvezi z Združenim kraljestvom izvajajo na podlagi prava Unije.

| (3) | Da bi zagotovili učinkovito izvajanje šolske sheme, je treba dodelitev pomoči Unije za šolsko sadje in zelenjavo ter šolsko mleko sodelujočim državam članicam določiti na podlagi zneskov, ki so jih navedene države članice navedle v zahtevku za pomoč Unije, ob upoštevanju prenosov med okvirnimi dodelitvami države članice iz člena 23a(4)(a) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3). |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili učinkovito izvajanje šolske sheme, je treba dodelitev pomoči Unije za šolsko sadje in zelenjavo ter šolsko mleko sodelujočim državam članicam določiti na podlagi zneskov, ki so jih navedene države članice navedle v zahtevku za pomoč Unije, ob upoštevanju prenosov med okvirnimi dodelitvami države članice iz člena 23a(4)(a) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

| (4) | Vse države članice so Komisijo obvestile o svojem zahtevku za pomoč Unije za obdobje od 1. avgusta 2020 do 31. julija 2021, v katerem je opredeljen zahtevani znesek pomoči za šolsko sadje in zelenjavo ali za šolsko mleko ali pa za oba dela sheme. Kar zadeva Belgijo, Francijo, Ciper in Švedsko, se pri zahtevanih zneskih upoštevajo prenosi med okvirnimi dodelitvami. |
| --- | --- |

(4)

Vse države članice so Komisijo obvestile o svojem zahtevku za pomoč Unije za obdobje od 1. avgusta 2020 do 31. julija 2021, v katerem je opredeljen zahtevani znesek pomoči za šolsko sadje in zelenjavo ali za šolsko mleko ali pa za oba dela sheme. Kar zadeva Belgijo, Francijo, Ciper in Švedsko, se pri zahtevanih zneskih upoštevajo prenosi med okvirnimi dodelitvami.

| (5) | Da bi čim bolje izkoristili polni potencial razpoložljivih sredstev, bi bilo treba prerazporediti nezahtevano pomoč Unije med države članice, ki sodelujejo v šolski shemi in ki v zahtevku za pomoč Unije sporočijo svojo pripravljenost, da v primeru razpoložljivih dodatnih sredstev uporabijo več kot svojo okvirno dodelitev. |
| --- | --- |

(5)

Da bi čim bolje izkoristili polni potencial razpoložljivih sredstev, bi bilo treba prerazporediti nezahtevano pomoč Unije med države članice, ki sodelujejo v šolski shemi in ki v zahtevku za pomoč Unije sporočijo svojo pripravljenost, da v primeru razpoložljivih dodatnih sredstev uporabijo več kot svojo okvirno dodelitev.

| (6) | Švedska in Združeno kraljestvo sta v zahtevku za pomoč Unije za obdobje od 1. avgusta 2020 do 31. julija 2021 zahtevala manjši znesek od okvirne dodelitve za šolsko sadje in zelenjavo in/ali šolsko mleko. Bolgarija, Češka, Danska, Nemčija, Estonija, Irska, Španija, Hrvaška, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Nizozemska, Avstrija, Poljska, Romunija, Slovenija, Slovaška in Švedska so sporočili svojo pripravljenost, da uporabijo več kot svojo okvirno dodelitev za šolsko sadje in zelenjavo in/ali šolsko mleko. |
| --- | --- |

(6)

Švedska in Združeno kraljestvo sta v zahtevku za pomoč Unije za obdobje od 1. avgusta 2020 do 31. julija 2021 zahtevala manjši znesek od okvirne dodelitve za šolsko sadje in zelenjavo in/ali šolsko mleko. Bolgarija, Češka, Danska, Nemčija, Estonija, Irska, Španija, Hrvaška, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Nizozemska, Avstrija, Poljska, Romunija, Slovenija, Slovaška in Švedska so sporočili svojo pripravljenost, da uporabijo več kot svojo okvirno dodelitev za šolsko sadje in zelenjavo in/ali šolsko mleko.

| (7) | Na podlagi priglašenih informacij držav članic bi bilo treba določiti dokončno dodelitev pomoči Unije za šolsko sadje in zelenjavo ter šolsko mleko za obdobje od 1. avgusta 2020 do 31. julija 2021. |
| --- | --- |

(7)

Na podlagi priglašenih informacij držav članic bi bilo treba določiti dokončno dodelitev pomoči Unije za šolsko sadje in zelenjavo ter šolsko mleko za obdobje od 1. avgusta 2020 do 31. julija 2021.

| (8) | Z Izvedbenim sklepom Komisije C(2019) 2249 final (4) je bila določena dokončna dodelitev pomoči Unije za šolsko sadje in zelenjavo ter za šolsko mleko državam članicam, ki sodelujejo v šolski shemi za obdobje od 1. avgusta 2019 do 31. julija 2020. Nekatere države članice so posodobile zahteve za pomoč Unije za navedeno šolsko leto. Nemčija, Španija, Luksemburg, Nizozemska in Avstrija so priglasili prenose med dokončno dodelitvijo za šolsko sadje in zelenjavo ter dokončno dodelitvijo za šolsko mleko. Belgija, Nizozemska in Portugalska so zahtevale manjši znesek od dokončne dodelitve za šolsko sadje in zelenjavo in/ali šolsko mleko. Češka, Nemčija, Estonija, Irska, Španija, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Avstrija, Romunija in Slovaška so sporočili svojo pripravljenost, da uporabijo več kot svojo dokončno dodelitev za šolsko sadje in zelenjavo in/ali šolsko mleko. |
| --- | --- |

(8)

Z Izvedbenim sklepom Komisije C(2019) 2249 final (4) je bila določena dokončna dodelitev pomoči Unije za šolsko sadje in zelenjavo ter za šolsko mleko državam članicam, ki sodelujejo v šolski shemi za obdobje od 1. avgusta 2019 do 31. julija 2020. Nekatere države članice so posodobile zahteve za pomoč Unije za navedeno šolsko leto. Nemčija, Španija, Luksemburg, Nizozemska in Avstrija so priglasili prenose med dokončno dodelitvijo za šolsko sadje in zelenjavo ter dokončno dodelitvijo za šolsko mleko. Belgija, Nizozemska in Portugalska so zahtevale manjši znesek od dokončne dodelitve za šolsko sadje in zelenjavo in/ali šolsko mleko. Češka, Nemčija, Estonija, Irska, Španija, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Avstrija, Romunija in Slovaška so sporočili svojo pripravljenost, da uporabijo več kot svojo dokončno dodelitev za šolsko sadje in zelenjavo in/ali šolsko mleko.

| (9) | Na podlagi informacij, ki so jih sporočile države članice, bi bilo treba spremeniti Izvedbeni sklep C(2019) 2249 final. |
| --- | --- |

(9)

Na podlagi informacij, ki so jih sporočile države članice, bi bilo treba spremeniti Izvedbeni sklep C(2019) 2249 final.

| (10) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Dokončna dodelitev pomoči Unije za šolsko sadje in zelenjavo ter šolsko mleko po državah članicah, ki sodelujejo v šolski shemi za obdobje od 1. avgusta 2020 do 31. julija 2021, je določena v Prilogi I.

Člen 2

Priloga I k Izvedbenemu sklepu C(2019) 2249 final se nadomesti z besedilom iz Priloge II k temu sklepu.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 25. marca 2020

Za Komisijo

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 346, 20.12.2013, str. 12.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/39 z dne 3. novembra 2016 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s pomočjo Unije za oskrbo izobraževalnih ustanov s sadjem in zelenjavo, bananami ter mlekom (UL L 5, 10.1.2017, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 671).

3

(4)  Izvedbeni sklep Komisije C(2019) 2249 final z dne 27. marca 2019 o dokončni dodelitvi pomoči Unije po državah članicah za šolsko sadje in zelenjavo ter za šolsko mleko za obdobje od 1. avgusta 2019 do 31. julija 2020 in spremembi Izvedbenega sklepa C(2018) 1762 final.

4

---

PRILOGA I

ŠOLSKO LETO 2020/2021

| (v EUR) |
| --- |
| Država članica | Dokončna dodelitev za šolsko sadje in zelenjavo | Dokončna dodelitev za šolsko mleko |
| Belgija | 3 405 459 | 1 613 200 |
| Bolgarija | 2 562 226 | 1 145 871 |
| Češka | 3 918 810 | 1 813 713 |
| Danska | 2 249 220 | 1 578 867 |
| Nemčija | 24 582 347 | 10 712 157 |
| Estonija | 542 176 | 727 890 |
| Irska | 2 238 463 | 1 029 094 |
| Grčija | 3 218 885 | 1 550 685 |
| Španija | 16 237 995 | 6 302 784 |
| Francija | 17 990 469 | 17 123 194 |
| Hrvaška | 1 636 896 | 874 426 |
| Italija | 20 493 267 | 9 016 105 |
| Ciper | 390 044 | 400 177 |
| Latvija | 769 194 | 736 593 |
| Litva | 1 089 604 | 1 082 982 |
| Luksemburg | 333 895 | 204 752 |
| Madžarska | 3 666 098 | 1 927 193 |
| Malta | 319 478 | 200 892 |
| Nizozemska | 6 683 866 | 2 401 061 |
| Avstrija | 2 796 946 | 1 250 119 |
| Poljska | 14 394 215 | 10 941 915 |
| Portugalska | 3 283 397 | 2 220 981 |
| Romunija | 7 866 848 | 10 771 254 |
| Slovenija | 701 580 | 359 649 |
| Slovaška | 2 098 537 | 1 004 766 |
| Finska | 1 599 047 | 3 824 689 |
| Švedska | 0 | 9 217 369 |
| Združeno kraljestvo | 0 | 4 898 661 |
| Skupaj | 145 068 962 | 104 931 038 |

(v EUR)

Država članica

Dokončna dodelitev za šolsko sadje in zelenjavo

Dokončna dodelitev za šolsko mleko

Belgija

3 405 459

1 613 200

Bolgarija

2 562 226

1 145 871

Češka

3 918 810

1 813 713

Danska

2 249 220

1 578 867

Nemčija

24 582 347

10 712 157

Estonija

542 176

727 890

Irska

2 238 463

1 029 094

Grčija

3 218 885

1 550 685

Španija

16 237 995

6 302 784

Francija

17 990 469

17 123 194

Hrvaška

1 636 896

874 426

Italija

20 493 267

9 016 105

Ciper

390 044

400 177

Latvija

769 194

736 593

Litva

1 089 604

1 082 982

Luksemburg

333 895

204 752

Madžarska

3 666 098

1 927 193

Malta

319 478

200 892

Nizozemska

6 683 866

2 401 061

Avstrija

2 796 946

1 250 119

Poljska

14 394 215

10 941 915

Portugalska

3 283 397

2 220 981

Romunija

7 866 848

10 771 254

Slovenija

701 580

359 649

Slovaška

2 098 537

1 004 766

Finska

1 599 047

3 824 689

Švedska

0

9 217 369

Združeno kraljestvo

0

4 898 661

Skupaj

145 068 962

104 931 038

---

PRILOGA II

„PRILOGA I

ŠOLSKO LETO 2019/2020

| (v EUR) |
| --- |
| Država članica | Dokončna dodelitev za šolsko sadje in zelenjavo | Dokončna dodelitev za šolsko mleko |
| Belgija | 2 506 459 | 855 200 |
| Bolgarija | 2 592 914 | 1 156 473 |
| Češka | 4 163 260 | 2 103 744 |
| Danska | 1 807 661 | 1 460 645 |
| Nemčija | 26 436 867 | 10 437 134 |
| Estonija | 573 599 | 765 332 |
| Irska | 2 266 887 | 1 201 217 |
| Grčija | 3 218 885 | 1 550 685 |
| Španija | 17 454 573 | 6 136 910 |
| Francija | 17 990 469 | 17 123 194 |
| Hrvaška | 1 660 486 | 800 354 |
| Italija | 20 811 379 | 9 120 871 |
| Ciper | 390 044 | 400 177 |
| Latvija | 814 976 | 788 002 |
| Litva | 1 144 738 | 1 150 401 |
| Luksemburg | 381 828 | 165 000 |
| Madžarska | 3 886 202 | 2 171 100 |
| Malta | 296 797 | 211 122 |
| Nizozemska | 7 255 860 | 1 320 848 |
| Avstrija | 3 116 669 | 1 113 019 |
| Poljska | 14 579 625 | 11 005 606 |
| Portugalska | 1 553 912 | 2 151 570 |
| Romunija | 6 866 848 | 11 301 317 |
| Slovenija | 708 635 | 362 276 |
| Slovaška | 2 206 132 | 1 140 984 |
| Finska | 1 599 047 | 3 824 689 |
| Švedska | 0 | 8 998 717 |
| Združeno kraljestvo | 0 | 4 898 661 |
| Skupaj | 146 284 753 | 103 715 247 |

(v EUR)

Država članica

Dokončna dodelitev za šolsko sadje in zelenjavo

Dokončna dodelitev za šolsko mleko

Belgija

2 506 459

855 200

Bolgarija

2 592 914

1 156 473

Češka

4 163 260

2 103 744

Danska

1 807 661

1 460 645

Nemčija

26 436 867

10 437 134

Estonija

573 599

765 332

Irska

2 266 887

1 201 217

Grčija

3 218 885

1 550 685

Španija

17 454 573

6 136 910

Francija

17 990 469

17 123 194

Hrvaška

1 660 486

800 354

Italija

20 811 379

9 120 871

Ciper

390 044

400 177

Latvija

814 976

788 002

Litva

1 144 738

1 150 401

Luksemburg

381 828

165 000

Madžarska

3 886 202

2 171 100

Malta

296 797

211 122

Nizozemska

7 255 860

1 320 848

Avstrija

3 116 669

1 113 019

Poljska

14 579 625

11 005 606

Portugalska

1 553 912

2 151 570

Romunija

6 866 848

11 301 317

Slovenija

708 635

362 276

Slovaška

2 206 132

1 140 984

Finska

1 599 047

3 824 689

Švedska

0

8 998 717

Združeno kraljestvo

0

4 898 661

Skupaj

146 284 753

103 715 247

---

NOTRANJI AKTI IN POSLOVNIKI

| 31.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 98/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 98/38

---

SKLEP UPRAVNEGA ODBORA EVROPSKEGA CENTRA ZA PREPREČEVANJE IN OBVLADOVANJE BOLEZNI

z dne 9. septembra 2019

o notranjih pravilih glede omejitev nekaterih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v okviru delovanja Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni

UPRAVNI ODBOR EVROPSKEGA CENTRA ZA PREPREČEVANJE IN OBVLADOVANJE BOLEZNI (v nadaljnjem besedilu: ECDC) JE

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (1) ter zlasti člena 25 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 851/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (2) ter zlasti člena 20(4) Uredbe,

ob upoštevanju poslovnika upravnega odbora centra ECDC in zlasti člena 10 poslovnika,

ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 22. julija 2019 in smernic Evropskega nadzornika za varstvo podatkov glede člena 25 nove uredbe in notranjih pravil,

po posvetovanju z odborom uslužbencev, ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | ECDC izvaja svoje dejavnosti v skladu z Uredbo (ES) št. 851/2004. |
| --- | --- |

(1)

ECDC izvaja svoje dejavnosti v skladu z Uredbo (ES) št. 851/2004.

| (2) | V skladu s členom 25(1) Uredbe (EU) 2018/1725 bi morale omejitve pri uporabi členov 14 do 22, 35 in 36 ter člena 4 navedene uredbe, če njegove določbe ustrezajo pravicam in obveznostim iz členov 14 do 22, temeljiti na notranjih pravilih, ki jih sprejme ECDC, kadar ta ne temeljijo na pravnih aktih, sprejetih na podlagi Pogodb. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 25(1) Uredbe (EU) 2018/1725 bi morale omejitve pri uporabi členov 14 do 22, 35 in 36 ter člena 4 navedene uredbe, če njegove določbe ustrezajo pravicam in obveznostim iz členov 14 do 22, temeljiti na notranjih pravilih, ki jih sprejme ECDC, kadar ta ne temeljijo na pravnih aktih, sprejetih na podlagi Pogodb.

| (3) | Ta notranja pravila, vključno z določbami o oceni nujnosti in sorazmernosti omejitve, se ne bi smela uporabljati, kadar pravni akt, sprejet na podlagi Pogodb, določa omejitev pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. |
| --- | --- |

(3)

Ta notranja pravila, vključno z določbami o oceni nujnosti in sorazmernosti omejitve, se ne bi smela uporabljati, kadar pravni akt, sprejet na podlagi Pogodb, določa omejitev pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

| (4) | Če ECDC opravlja svoje naloge v zvezi s pravicami posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725, prouči, ali velja katera od izjem iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Če ECDC opravlja svoje naloge v zvezi s pravicami posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725, prouči, ali velja katera od izjem iz navedene uredbe.

| (5) | ECDC lahko v okviru svojega upravnega delovanja izvaja upravne preiskave, disciplinske postopke, predhodne dejavnosti v zvezi s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF, obdeluje primere prijavljenih nepravilnosti, (formalne in neformalne) postopke v zvezi z nadlegovanjem, notranje in zunanje pritožbe, opravlja notranje revizije, obdeluje zdravstvene podatke svojih uslužbencev, izvaja preiskave, ki jih opravlja pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725 in preiskave v zvezi z notranjo (informacijsko-tehnološko) varnostjo. |
| --- | --- |

(5)

ECDC lahko v okviru svojega upravnega delovanja izvaja upravne preiskave, disciplinske postopke, predhodne dejavnosti v zvezi s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF, obdeluje primere prijavljenih nepravilnosti, (formalne in neformalne) postopke v zvezi z nadlegovanjem, notranje in zunanje pritožbe, opravlja notranje revizije, obdeluje zdravstvene podatke svojih uslužbencev, izvaja preiskave, ki jih opravlja pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725 in preiskave v zvezi z notranjo (informacijsko-tehnološko) varnostjo.

| (6) | ECDC obdeluje več kategorij osebnih podatkov, vključno z zanesljivimi podatki („objektivnimi“ podatki, kot so identifikacijski podatki, kontaktni podatki, strokovni podatki, upravni podatki, podatki, ki so bili prejeti iz posebnih virov, elektronski komunikacijski in prometni podatki) in/ali nezanesljivimi podatki („subjektivnimi“ podatki, povezanimi s primerom, kot so utemeljitev, vedenjski podatki, ocene, podatki o učinkovitosti in vodenju ter podatki, povezani s predmetom urejanja postopka ali dejavnosti). |
| --- | --- |

(6)

ECDC obdeluje več kategorij osebnih podatkov, vključno z zanesljivimi podatki („objektivnimi“ podatki, kot so identifikacijski podatki, kontaktni podatki, strokovni podatki, upravni podatki, podatki, ki so bili prejeti iz posebnih virov, elektronski komunikacijski in prometni podatki) in/ali nezanesljivimi podatki („subjektivnimi“ podatki, povezanimi s primerom, kot so utemeljitev, vedenjski podatki, ocene, podatki o učinkovitosti in vodenju ter podatki, povezani s predmetom urejanja postopka ali dejavnosti).

| (7) | ECDC, ki ga zastopa direktor, ima vlogo upravljavca podatkov ne glede na nadaljnje prenose vloge upravljavca znotraj centra ECDC, da se odrazijo operativne pristojnosti za posebne postopke obdelave osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(7)

ECDC, ki ga zastopa direktor, ima vlogo upravljavca podatkov ne glede na nadaljnje prenose vloge upravljavca znotraj centra ECDC, da se odrazijo operativne pristojnosti za posebne postopke obdelave osebnih podatkov.

| (8) | Osebni podatki so varno shranjeni v elektronskem okolju ali na papirju, kar preprečuje nezakonit dostop ali prenos podatkov osebam, ki nimajo potrebe po seznanitvi z njimi. Osebni podatki, ki se obdelujejo, se hranijo le toliko časa, kolikor je potrebno in primerno za namene, za katere se podatki obdelujejo, za obdobje, določeno v obvestilih o varstvu podatkov, izjavah o varstvu osebnih podatkov ali evidencah centra ECDC. |
| --- | --- |

(8)

Osebni podatki so varno shranjeni v elektronskem okolju ali na papirju, kar preprečuje nezakonit dostop ali prenos podatkov osebam, ki nimajo potrebe po seznanitvi z njimi. Osebni podatki, ki se obdelujejo, se hranijo le toliko časa, kolikor je potrebno in primerno za namene, za katere se podatki obdelujejo, za obdobje, določeno v obvestilih o varstvu podatkov, izjavah o varstvu osebnih podatkov ali evidencah centra ECDC.

| (9) | Notranja pravila bi se morala uporabljati za vse postopke obdelave, ki jih center ECDC izvaja pri opravljanju upravnih preiskav, disciplinskih postopkov, predhodnih dejavnosti v zvezi s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF, postopkov za prijavljanje nepravilnosti, (formalnih in neformalnih) postopkov za primere nadlegovanja, obdelovanja notranjih in zunanjih pritožb, notranjih revizij, preiskav, ki jih izvaja pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725, preiskav v zvezi z (informacijsko-tehnološko) varnostjo, ki se izvajajo interno ali s sodelovanjem zunanjih strani (npr. CERT-EU), ter v zvezi z upravljanjem osebnih spisov uslužbencev. |
| --- | --- |

(9)

Notranja pravila bi se morala uporabljati za vse postopke obdelave, ki jih center ECDC izvaja pri opravljanju upravnih preiskav, disciplinskih postopkov, predhodnih dejavnosti v zvezi s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF, postopkov za prijavljanje nepravilnosti, (formalnih in neformalnih) postopkov za primere nadlegovanja, obdelovanja notranjih in zunanjih pritožb, notranjih revizij, preiskav, ki jih izvaja pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725, preiskav v zvezi z (informacijsko-tehnološko) varnostjo, ki se izvajajo interno ali s sodelovanjem zunanjih strani (npr. CERT-EU), ter v zvezi z upravljanjem osebnih spisov uslužbencev.

| (10) | Uporabljati bi se morala za postopke obdelave, izvedene pred začetkom zgoraj navedenih postopkov, med temi postopki in med spremljanjem nadaljnjih ukrepov v zvezi z izidom teh postopkov. Vključevati bi morala tudi pomoč in sodelovanje, ki ju ECDC zagotavlja nacionalnim organom in mednarodnim organizacijam zunaj svojih upravnih preiskav. |
| --- | --- |

(10)

Uporabljati bi se morala za postopke obdelave, izvedene pred začetkom zgoraj navedenih postopkov, med temi postopki in med spremljanjem nadaljnjih ukrepov v zvezi z izidom teh postopkov. Vključevati bi morala tudi pomoč in sodelovanje, ki ju ECDC zagotavlja nacionalnim organom in mednarodnim organizacijam zunaj svojih upravnih preiskav.

| (11) | Kadar se uporabljajo ta notranja pravila, mora ECDC utemeljiti, zakaj so omejitve nujno potrebne in sorazmerne v demokratični družbi, ter spoštovati bistvo temeljnih pravic in svoboščin. |
| --- | --- |

(11)

Kadar se uporabljajo ta notranja pravila, mora ECDC utemeljiti, zakaj so omejitve nujno potrebne in sorazmerne v demokratični družbi, ter spoštovati bistvo temeljnih pravic in svoboščin.

| (12) | V tem okviru mora ECDC med zgoraj navedenimi postopki čim bolj spoštovati temeljne pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, zlasti pravico do zagotavljanja informacij, dostopa in popravka, pravico do izbrisa, omejitve obdelave, pravico do obveščanja posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, o kršitvi varstva osebnih podatkov ali do zaupnosti obveščanja, kot je določeno v Uredbi (EU) 2018/1725. |
| --- | --- |

(12)

V tem okviru mora ECDC med zgoraj navedenimi postopki čim bolj spoštovati temeljne pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, zlasti pravico do zagotavljanja informacij, dostopa in popravka, pravico do izbrisa, omejitve obdelave, pravico do obveščanja posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, o kršitvi varstva osebnih podatkov ali do zaupnosti obveščanja, kot je določeno v Uredbi (EU) 2018/1725.

| (13) | Vendar mora ECDC morda omejiti informacije posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, in druge pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, da zaščiti zlasti lastne preiskave, preiskave in postopke drugih javnih organov ter pravice drugih oseb, ki so povezane s preiskavami ali drugimi postopki. |
| --- | --- |

(13)

Vendar mora ECDC morda omejiti informacije posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, in druge pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, da zaščiti zlasti lastne preiskave, preiskave in postopke drugih javnih organov ter pravice drugih oseb, ki so povezane s preiskavami ali drugimi postopki.

| (14) | ECDC lahko tako informacije omeji z namenom zaščite preiskave ter temeljnih pravic in svoboščin drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. |
| --- | --- |

(14)

ECDC lahko tako informacije omeji z namenom zaščite preiskave ter temeljnih pravic in svoboščin drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

| (15) | ECDC bi moral redno spremljati, ali se uporabljajo pogoji, ki upravičujejo omejitev, in odpraviti omejitev, če se ne uporabljajo več. |
| --- | --- |

(15)

ECDC bi moral redno spremljati, ali se uporabljajo pogoji, ki upravičujejo omejitev, in odpraviti omejitev, če se ne uporabljajo več.

| (16) | Upravljavec bi moral pooblaščeno osebo za varstvo podatkov obveščati ob odlogu in med revizijami |
| --- | --- |

(16)

Upravljavec bi moral pooblaščeno osebo za varstvo podatkov obveščati ob odlogu in med revizijami

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta sklep določa pravila v zvezi s pogoji, pod katerimi lahko ECDC v okviru svojih postopkov iz odstavka 2 omeji uporabo pravic iz členov 14 do 21, 35 in 36 ter člena 4 navedene uredbe, na podlagi člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725.

2.   V okviru upravnega delovanja centra ECDC se ta sklep uporablja za postopke obdelave osebnih podatkov, ki jih izvaja center ECDC za namene: opravljanja upravnih preiskav, disciplinskih postopkov, predhodnih dejavnosti v zvezi s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF, obdelovanja postopkov za prijavljanje nepravilnosti, (formalnih in neformalnih) postopkov v zvezi z nadlegovanjem, obdelovanja notranjih in zunanjih pritožb, izvajanja notranjih revizij, preiskav, ki jih izvaja pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725, in preiskav v zvezi z (informacijsko-tehnološko) varnostjo, ki se izvajajo interno ali s sodelovanjem zunanjih strani (npr. CERT-EU), ter v zvezi z upravljanjem osebnih spisov uslužbencev (kadar ti morda vsebujejo podatke s področja psihologije ali psihiatrije).

3.   Kategorije zadevnih podatkov so zanesljivi podatki („objektivni“ podatki, kot so identifikacijski podatki, kontaktni podatki, strokovni podatki, upravni podatki, podatki, ki so bili prejeti iz posebnih virov, elektronski komunikacijski in prometni podatki) in/ali nezanesljivi podatki („subjektivni“ podatki, povezani s primerom, kot so utemeljitev, vedenjski podatki, ocene, podatki o učinkovitosti in vodenju ter podatki, povezani s predmetom urejanja postopka ali dejavnosti).

4.   Če ECDC opravlja svoje naloge v zvezi s pravicami posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725, prouči, ali velja katera od izjem iz navedene uredbe.

5.   Ob upoštevanju pogojev iz tega sklepa lahko omejitve veljajo za naslednje pravice: zagotavljanje informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, pravica do dostopa, popravka, izbrisa, omejitve obdelave, obveščanja posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, o kršitvi varstva osebnih podatkov ali zaupnosti obveščanja.

Člen 2

Opredelitev upravljavca in zaščitnih ukrepov

1.   Zaščitni ukrepi, ki so vzpostavljeni za preprečevanje kršitev varstva osebnih podatkov, uhajanj ali nedovoljenega razkritja podatkov, so naslednji:

| (a) | dokumenti v papirni obliki se hranijo v zavarovanih omaricah in so dostopni le pooblaščenemu osebju; |
| --- | --- |

(a)

dokumenti v papirni obliki se hranijo v zavarovanih omaricah in so dostopni le pooblaščenemu osebju;

| (b) | vsi elektronski podatki se hranijo v varni IT-aplikaciji v skladu z varnostnimi standardi centra ECDC in v posebnih elektronskih mapah, dostopnih samo pooblaščenemu osebju. Ustrezne ravni dostopa se odobrijo posamezno; |
| --- | --- |

(b)

vsi elektronski podatki se hranijo v varni IT-aplikaciji v skladu z varnostnimi standardi centra ECDC in v posebnih elektronskih mapah, dostopnih samo pooblaščenemu osebju. Ustrezne ravni dostopa se odobrijo posamezno;

| (c) | podatkovna zbirka je zaščitena z geslom in dostopna samo pooblaščenim uporabnikom. Elektronske evidence se hranijo varno, da se zaščiti zaupnost in zasebnost podatkov v njih; |
| --- | --- |

(c)

podatkovna zbirka je zaščitena z geslom in dostopna samo pooblaščenim uporabnikom. Elektronske evidence se hranijo varno, da se zaščiti zaupnost in zasebnost podatkov v njih;

| (d) | vse osebe, ki imajo dostop do podatkov, zavezuje obveznost zaupnosti ali pa jih zavezujejo dogovori o zaupnosti. |
| --- | --- |

(d)

vse osebe, ki imajo dostop do podatkov, zavezuje obveznost zaupnosti ali pa jih zavezujejo dogovori o zaupnosti.

2.   Upravljavec postopkov obdelave je ECDC, ki ga zastopa direktor, ki lahko funkcijo upravljavca prenese. Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, se obvesti o pooblaščenem upravljavcu prek obvestil ali evidenc o varstvu podatkov, objavljenih na spletni strani in/ali intranetu centra ECDC.

3.   Obdobje hrambe osebnih podatkov iz člena 1(3) ni daljše, kot je potrebno in primerno za namene, za katere se podatki obdelujejo. V nobenem primeru ne presega obdobja hrambe, določenega v obvestilih o varstvu podatkov, izjavah o varstvu podatkov ali evidencah iz člena 5(1).

4.   Če ECDC meni, da mora uporabiti omejitev, se pretehta tveganje za pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, zlasti v primerjavi s tveganjem za pravice in svoboščine drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in tveganjem preklica učinka preiskav ali postopkov centra ECDC, na primer z uničenjem dokazov. Tveganja za pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, so povezana predvsem s tveganjem izgube ugleda ter tveganjem za pravico do obrambe in pravico do izjave, vendar nanje niso omejena.

Člen 3

Omejitve

1.   Center ECDC lahko kakršno koli omejitev uporabi samo za zaščito:

| (a) | preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in pregona kaznivih dejanj, vključno z varovanjem pred grožnjami javne varnosti in njihovim preprečevanjem; |
| --- | --- |

(a)

preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in pregona kaznivih dejanj, vključno z varovanjem pred grožnjami javne varnosti in njihovim preprečevanjem;

| (b) | notranje varnosti institucij in organov Unije, vključno z varnostjo njihovih elektronskih komunikacijskih omrežij; |
| --- | --- |

(b)

notranje varnosti institucij in organov Unije, vključno z varnostjo njihovih elektronskih komunikacijskih omrežij;

| (c) | preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in pregona kršitev etike v zakonsko urejenih poklicih; |
| --- | --- |

(c)

preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in pregona kršitev etike v zakonsko urejenih poklicih;

| (d) | spremljanja, pregledovanja ali urejanja, povezanega, lahko tudi zgolj občasno, z izvajanjem javne oblasti v primerih iz točk (a) do (c); |
| --- | --- |

(d)

spremljanja, pregledovanja ali urejanja, povezanega, lahko tudi zgolj občasno, z izvajanjem javne oblasti v primerih iz točk (a) do (c);

| (e) | varstva posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali pravic in svoboščin drugih. |
| --- | --- |

(e)

varstva posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali pravic in svoboščin drugih.

2.   ECDC lahko kot posebno uporabo namenov iz odstavka 1 uporablja omejitve v zvezi z osebnimi podatki, ki se izmenjujejo s službami Komisije ali drugimi institucijami Unije, organi, agencijami in uradi, pristojnimi organi držav članic ali tretjih držav ali mednarodnih organizacij, v naslednjih okoliščinah:

| (a) | če bi izvajanje teh pravic in obveznosti lahko omejile službe Komisije ali druge institucije, organi, agencije in uradi Unije na podlagi drugih aktov iz člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 ali v skladu s poglavjem IX navedene uredbe ali ustanovitvenimi akti drugih institucij, organov, agencij in uradov Unije; |
| --- | --- |

(a)

če bi izvajanje teh pravic in obveznosti lahko omejile službe Komisije ali druge institucije, organi, agencije in uradi Unije na podlagi drugih aktov iz člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 ali v skladu s poglavjem IX navedene uredbe ali ustanovitvenimi akti drugih institucij, organov, agencij in uradov Unije;

| (b) | če bi izvajanje teh pravic in obveznosti lahko omejili pristojni organi držav članic na podlagi aktov iz člena 23 Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ali v skladu z nacionalnimi ukrepi za prenos členov 13(3), 15(3) ali 16(3) Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (4); |
| --- | --- |

(b)

če bi izvajanje teh pravic in obveznosti lahko omejili pristojni organi držav članic na podlagi aktov iz člena 23 Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ali v skladu z nacionalnimi ukrepi za prenos členov 13(3), 15(3) ali 16(3) Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (4);

| (c) | če bi izvajanje teh pravic in obveznosti lahko ogrozilo sodelovanje centra ECDC s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami pri izvajanju njegovih nalog. |
| --- | --- |

(c)

če bi izvajanje teh pravic in obveznosti lahko ogrozilo sodelovanje centra ECDC s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami pri izvajanju njegovih nalog.

Pred uporabo omejitev v okoliščinah iz točk (a) in (b) prvega pododstavka se ECDC posvetuje z ustreznimi službami Komisije, institucijami, organi, agencijami ali uradi Unije ali pristojnimi organi držav članic, razen če jasno ugotovi, da je uporaba omejitve določena z enim od aktov iz navedenih točk.

3.   Vse omejitve so potrebne in sorazmerne, pri čemer se upoštevajo tveganja za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter se spoštuje bistvo temeljnih pravic in svoboščin v demokratični družbi.

4.   Če se prouči uporaba omejitve, se na podlagi sedanjih pravil opravi preskus nujnosti in sorazmernosti. Dokumentira se v opombi notranje ocene za namene odgovornosti za vsak primer posebej.

5.   Omejitve se odpravijo takoj, ko okoliščine, ki jih upravičujejo, ne veljajo več. Zlasti to velja, kadar se šteje, da izvajanje omejene pravice ne bi več izničilo učinka naložene omejitve ali škodljivo vplivalo na pravice ali svoboščine drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

Člen 4

Pregled s strani pooblaščene osebe za varstvo podatkov

1.   ECDC svojo pooblaščeno osebo za varstvo podatkov nemudoma obvesti, kadar upravljavec omeji uporabo pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ali omejitev razširi v skladu s tem sklepom. Upravljavec pooblaščeni osebi za varstvo podatkov zagotovi dostop do evidence, ki vsebuje oceno potrebnosti in sorazmernosti omejitve, ter dokumentira datum, ko pooblaščeno osebo za varstvo podatkov obvesti o evidenci.

2.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov lahko od upravljavca pisno zahteva, naj pregleda uporabo omejitev. Upravljavec pisno obvesti pooblaščeno osebo za varstvo podatkov o rezultatu zahtevanega pregleda.

3.   Upravljavec obvesti pooblaščeno osebo za varstvo podatkov, ko je omejitev odpravljena.

Člen 5

Zagotavljanje informacij posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki

1.   V ustrezno utemeljenih primerih in pod pogoji, določenimi v tem sklepu, lahko upravljavec omeji pravico do informacij v okviru naslednjih postopkov obdelave:

| (a) | izvedba upravnih preiskav in disciplinskih postopkov; |
| --- | --- |

(a)

izvedba upravnih preiskav in disciplinskih postopkov;

| (b) | predhodne dejavnosti, povezane s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF; |
| --- | --- |

(b)

predhodne dejavnosti, povezane s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF;

| (c) | postopki za prijavo nepravilnosti; |
| --- | --- |

(c)

postopki za prijavo nepravilnosti;

| (d) | (formalni in neformalni) postopki za primere nadlegovanja; |
| --- | --- |

(d)

(formalni in neformalni) postopki za primere nadlegovanja;

| (e) | obdelava notranjih in zunanjih pritožb; |
| --- | --- |

(e)

obdelava notranjih in zunanjih pritožb;

| (f) | notranje revizije; |
| --- | --- |

(f)

notranje revizije;

| (g) | preiskave, ki jih izvaja pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725; |
| --- | --- |

(g)

preiskave, ki jih izvaja pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725;

| (h) | preiskave v zvezi z (informacijsko-tehnološko) varnostjo, ki se izvajajo interno ali s sodelovanjem zunanjih strani (npr. CERT-EU). |
| --- | --- |

(h)

preiskave v zvezi z (informacijsko-tehnološko) varnostjo, ki se izvajajo interno ali s sodelovanjem zunanjih strani (npr. CERT-EU).

ECDC v obvestila o varstvu podatkov, izjave o varstvu podatkov ali evidence v smislu člena 31 Uredbe (EU) 2018/1725, ki so objavljeni na njegovem spletnem mestu in/ali na intranetu in z njimi posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, obvesti o njihovih pravicah v okviru določenega postopka, vključi informacije v zvezi z morebitno omejitvijo teh pravic. Informacije zajemajo navedbo pravic, ki se lahko omejijo, razloge in morebitno trajanje.

2.   Kadar je sorazmerno, ECDC brez poseganja v določbe odstavka 3 o svojih pravicah v zvezi s sedanjimi ali prihodnjimi omejitvami brez nepotrebnega odlašanja in v pisni obliki posamično obvesti tudi posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, ki se v posebnem postopku obdelave obravnavajo kot osebe, ki jih zadeva poseben postopek obdelave.

3.   Kadar ECDC v celoti ali delno omeji zagotavljanje informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, iz odstavka 2, navede razloge za omejitev, pravno podlago v skladu s členom 3 tega sklepa, vključno z oceno nujnosti in sorazmernosti omejitve.

Evidenca in po potrebi dokumenti, ki vsebujejo temeljna dejstva in pravne elemente, se zabeležijo. Na zahtevo so na voljo evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov.

4.   Omejitev iz odstavka 3 se uporablja, dokler obstajajo razlogi, ki jo upravičujejo.

Kadar razlogi za omejitev ne veljajo več, ECDC posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, posreduje informacije o glavnih razlogih, na katerih temelji uporaba omejitve. Hkrati ECDC posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, obvesti o pravici do vložitve pritožbe pri evropskem nadzorniku za varstvo podatkov kadar koli ali do uveljavljanja pravnega sredstva na Sodišču Evropske unije.

ECDC pregleda uporabo omejitve vsakih šest mesecev od njenega sprejetja in ob zaključku zadevne poizvedbe, postopka ali preiskave. Nato upravljavec spremlja potrebo po ohranitvi kakršnih koli omejitev vsakih šest mesecev.

Člen 6

Pravica posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, do dostopa

1.   V ustrezno utemeljenih primerih in pod pogoji, določenimi v tem sklepu, lahko upravljavec omeji pravico do dostopa v okviru naslednjih postopkov obdelave, kadar je to potrebno in sorazmerno:

| (a) | izvedba upravnih preiskav in disciplinskih postopkov; |
| --- | --- |

(a)

izvedba upravnih preiskav in disciplinskih postopkov;

| (b) | predhodne dejavnosti, povezane s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF; |
| --- | --- |

(b)

predhodne dejavnosti, povezane s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF;

| (c) | postopki za prijavo nepravilnosti; |
| --- | --- |

(c)

postopki za prijavo nepravilnosti;

| (d) | (formalni in neformalni) postopki za primere nadlegovanja; |
| --- | --- |

(d)

(formalni in neformalni) postopki za primere nadlegovanja;

| (e) | obdelava notranjih in zunanjih pritožb; |
| --- | --- |

(e)

obdelava notranjih in zunanjih pritožb;

| (f) | notranje revizije; |
| --- | --- |

(f)

notranje revizije;

| (g) | preiskave, ki jih izvaja pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725; |
| --- | --- |

(g)

preiskave, ki jih izvaja pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725;

| (h) | preiskave v zvezi z (informacijsko-tehnološko) varnostjo, ki se izvajajo interno ali s sodelovanjem zunanjih strani (npr. CERT-EU); |
| --- | --- |

(h)

preiskave v zvezi z (informacijsko-tehnološko) varnostjo, ki se izvajajo interno ali s sodelovanjem zunanjih strani (npr. CERT-EU);

| (i) | v zvezi z neposrednim dostopom do dokumentov, ki se nanašajo na zdravstvene podatke s področja psihologije ali psihiatrije iz osebnega spisa uslužbencev centra ECDC. |
| --- | --- |

(i)

v zvezi z neposrednim dostopom do dokumentov, ki se nanašajo na zdravstvene podatke s področja psihologije ali psihiatrije iz osebnega spisa uslužbencev centra ECDC.

Če posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, zahtevajo dostop do svojih osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru enega ali več posebnih primerov ali posebnega postopka obdelave, ECDC v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1725 svojo oceno zahteve omeji le na te osebne podatke.

2.   Če ECDC v celoti ali delno omeji pravico do dostopa iz člena 17 Uredbe (EU) 2018/1725, sprejme naslednje ukrepe:

| (a) | posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v svojem odgovoru na zahtevo obvesti o uporabljeni omejitvi in o glavnih razlogih za to ter o možnosti vložitve pritožbe pri evropskem nadzorniku za varstvo podatkov ali uveljavljanja pravnega sredstva na Sodišču Evropske unije; |
| --- | --- |

(a)

posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v svojem odgovoru na zahtevo obvesti o uporabljeni omejitvi in o glavnih razlogih za to ter o možnosti vložitve pritožbe pri evropskem nadzorniku za varstvo podatkov ali uveljavljanja pravnega sredstva na Sodišču Evropske unije;

| (b) | v opombi notranje ocene navede razloge za omejitev, vključno z oceno nujnosti, sorazmernosti omejitve in njenega trajanja. |
| --- | --- |

(b)

v opombi notranje ocene navede razloge za omejitev, vključno z oceno nujnosti, sorazmernosti omejitve in njenega trajanja.

Posredovanje informacij iz točke (a) se lahko odloži, opusti ali zavrne, če bi se s tem izničil učinek omejitve v skladu s členom 25(8) Uredbe (EU) 2018/1725.

ECDC pregleda uporabo omejitve vsakih šest mesecev od njenega sprejetja in ob zaključku zadevne preiskave. Nato upravljavec vsakih šest mesecev spremlja potrebo po ohranitvi kakršnih koli omejitev.

3.   Evidenca in po potrebi dokumenti, ki vsebujejo temeljna dejstva in pravne elemente, se zabeležijo. Na zahtevo so na voljo evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov.

Člen 7

Pravica do popravka, izbrisa in omejitve obdelave

1.   V ustrezno utemeljenih primerih in pod pogoji, določenimi v tem sklepu, lahko upravljavec omeji pravico do popravka, izbrisa in omejitve v okviru naslednjih postopkov obdelave, kadar je to potrebno in ustrezno:

| (a) | izvedba upravnih preiskav in disciplinskih postopkov; |
| --- | --- |

(a)

izvedba upravnih preiskav in disciplinskih postopkov;

| (b) | predhodne dejavnosti, povezane s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF; |
| --- | --- |

(b)

predhodne dejavnosti, povezane s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF;

| (c) | postopki za prijavo nepravilnosti; |
| --- | --- |

(c)

postopki za prijavo nepravilnosti;

| (d) | (formalni in neformalni) postopki za primere nadlegovanja; |
| --- | --- |

(d)

(formalni in neformalni) postopki za primere nadlegovanja;

| (e) | obdelava notranjih in zunanjih pritožb; |
| --- | --- |

(e)

obdelava notranjih in zunanjih pritožb;

| (f) | notranje revizije; |
| --- | --- |

(f)

notranje revizije;

| (g) | preiskave, ki jih izvaja pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725; |
| --- | --- |

(g)

preiskave, ki jih izvaja pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725;

| (h) | preiskave v zvezi z (informacijsko-tehnološko) varnostjo, ki se izvajajo interno ali s sodelovanjem zunanjih strani (npr. CERT-EU). |
| --- | --- |

(h)

preiskave v zvezi z (informacijsko-tehnološko) varnostjo, ki se izvajajo interno ali s sodelovanjem zunanjih strani (npr. CERT-EU).

2.   Če ECDC v celoti ali delno omeji uporabo pravice do popravka, izbrisa in omejitve obdelave iz členov 18, 19(1) in 20(1) Uredbe (EU) 2018/1725, sprejme ukrepe iz člena 6(2) tega sklepa in zabeleži evidenco v skladu s členom 6(3) tega sklepa.

Člen 8

Obveščanje posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, o kršitvi varnosti osebnih podatkov in zaupnost elektronskih komunikacij

1.   V ustrezno utemeljenih primerih in pod pogoji, določenimi v tem sklepu, lahko upravljavec omeji pravico do obveščanja o kršitvi varnosti osebnih podatkov v okviru naslednjih postopkov obdelave, kadar je to potrebno in ustrezno:

| (a) | izvedba upravnih preiskav in disciplinskih postopkov; |
| --- | --- |

(a)

izvedba upravnih preiskav in disciplinskih postopkov;

| (b) | predhodne dejavnosti, povezane s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF; |
| --- | --- |

(b)

predhodne dejavnosti, povezane s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF;

| (c) | postopki za prijavo nepravilnosti; |
| --- | --- |

(c)

postopki za prijavo nepravilnosti;

| (d) | (formalni in neformalni) postopki za primere nadlegovanja; |
| --- | --- |

(d)

(formalni in neformalni) postopki za primere nadlegovanja;

| (e) | obdelava notranjih in zunanjih pritožb; |
| --- | --- |

(e)

obdelava notranjih in zunanjih pritožb;

| (f) | notranje revizije; |
| --- | --- |

(f)

notranje revizije;

| (g) | preiskave, ki jih izvaja pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725; |
| --- | --- |

(g)

preiskave, ki jih izvaja pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725;

| (h) | preiskave v zvezi z (informacijsko-tehnološko) varnostjo, ki se izvajajo interno ali s sodelovanjem zunanjih strani (npr. CERT-EU). |
| --- | --- |

(h)

preiskave v zvezi z (informacijsko-tehnološko) varnostjo, ki se izvajajo interno ali s sodelovanjem zunanjih strani (npr. CERT-EU).

2.   V ustrezno utemeljenih primerih in pod pogoji, določenimi v tem sklepu, lahko upravljavec omeji pravico do zaupnosti elektronskih komunikacij v okviru naslednjih postopkov obdelave, kadar je to potrebno in ustrezno:

| (a) | izvedba upravnih preiskav in disciplinskih postopkov; |
| --- | --- |

(a)

izvedba upravnih preiskav in disciplinskih postopkov;

| (b) | predhodne dejavnosti, povezane s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF; |
| --- | --- |

(b)

predhodne dejavnosti, povezane s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF;

| (c) | postopki za prijavo nepravilnosti; |
| --- | --- |

(c)

postopki za prijavo nepravilnosti;

| (d) | formalni postopki za primere nadlegovanja; |
| --- | --- |

(d)

formalni postopki za primere nadlegovanja;

| (e) | obdelava notranjih in zunanjih pritožb; |
| --- | --- |

(e)

obdelava notranjih in zunanjih pritožb;

| (f) | preiskave v zvezi z (informacijsko-tehnološko) varnostjo, ki se izvajajo interno ali s sodelovanjem zunanjih strani (npr. CERT-EU). |
| --- | --- |

(f)

preiskave v zvezi z (informacijsko-tehnološko) varnostjo, ki se izvajajo interno ali s sodelovanjem zunanjih strani (npr. CERT-EU).

3.   Če ECDC omeji obveščanje posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, o kršitvi varnosti osebnih podatkov, ali zaupnost elektronskih komunikacij iz členov 35 in 36 Uredbe (EU) 2018/1725, v skladu s členom 5(3) tega sklepa zabeleži in evidentira razloge za omejitev. Uporablja se člen 5(4) tega sklepa.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije.

V Stockholmu, 9. septembra 2019

Za Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

Anni VIROLAINEN-JULKUNEN

Predsednica upravnega odbora

---

(1)  
  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

1

(2)  
  UL L 142, 30.4.2004, str. 1.

2

(3)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

3

(4)  Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).

4

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 31.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 98/45 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 98/45

---

SKLEP št. 1/2020

PRIDRUŽITVENEGA ODBORA EU-KRALJEVINA MAROKO

z dne 16. marca 2020

o izmenjavi informacij med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko, da se oceni učinek Sporazuma v obliki izmenjave pisem o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Evro-mediteranskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani [2020/468]

PRIDRUŽITVENI ODBOR EU-KRALJEVINA MAROKO –

ob upoštevanju Evro-mediteranskega pridružitvenega sporazuma z dne 26. februarja 1996 med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani in zlasti člena 83 Sporazuma,

ob upoštevanju Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko z dne 25. oktobra 2018 o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Evro-mediteranskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Evro-mediteranskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum v obliki izmenjave pisem) je začel veljati 19. julija 2019. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Evro-mediteranskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum v obliki izmenjave pisem) je začel veljati 19. julija 2019.

| (2) | Sporazum v obliki izmenjave pisem je bil sklenjen brez prejudiciranja stališč Evropske unije o statusu Zahodne Sahare in Kraljevine Maroko o tej regiji. |
| --- | --- |

(2)

Sporazum v obliki izmenjave pisem je bil sklenjen brez prejudiciranja stališč Evropske unije o statusu Zahodne Sahare in Kraljevine Maroko o tej regiji.

| (3) | S Sporazumom v obliki izmenjave pisem so proizvodi s poreklom iz Zahodne Sahare, ki so predmet nadzora carinskih organov Kraljevine Maroko, upravičeni do enakih trgovinskih preferencialov kot so tisti, ki jih je Evropska unija odobrila za proizvode, zajete v Evro-mediteranskemu pridružitvenem sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni sporazum). |
| --- | --- |

(3)

S Sporazumom v obliki izmenjave pisem so proizvodi s poreklom iz Zahodne Sahare, ki so predmet nadzora carinskih organov Kraljevine Maroko, upravičeni do enakih trgovinskih preferencialov kot so tisti, ki jih je Evropska unija odobrila za proizvode, zajete v Evro-mediteranskemu pridružitvenem sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni sporazum).

| (4) | Evropska unija in Kraljevina Maroko sta se v partnerskem duhu in da bi lahko ocenili učinek Sporazuma v obliki izmenjave pisem, zlasti na trajnostni razvoj, predvsem glede prednosti za zadevno prebivalstvo in izkoriščanje naravnih virov na zadevnih ozemljih, dogovorili, da vsaj enkrat na leto izmenjata informacije v okviru Pridružitvenega odbora. |
| --- | --- |

(4)

Evropska unija in Kraljevina Maroko sta se v partnerskem duhu in da bi lahko ocenili učinek Sporazuma v obliki izmenjave pisem, zlasti na trajnostni razvoj, predvsem glede prednosti za zadevno prebivalstvo in izkoriščanje naravnih virov na zadevnih ozemljih, dogovorili, da vsaj enkrat na leto izmenjata informacije v okviru Pridružitvenega odbora.

| (5) | Podrobna pravila za izvedbo te ocene sprejme Pridružitveni odbor – |
| --- | --- |

(5)

Podrobna pravila za izvedbo te ocene sprejme Pridružitveni odbor –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   V partnerskem duhu in da bi pogodbenici lahko ocenili učinek Sporazuma v obliki izmenjave pisem med njegovo uporabo z vidika trajnostnega razvoja, sta se Evropska unija in Kraljevina Maroko dogovorili, da si v okviru Pridružitvenega odbora med seboj letno izmenjujeta informacije.

2.   Evropska unija in Kraljevina Maroko si izmenjujeta podatke, ki veljajo za ustrezne v glavnih zadevnih sektorjih, ter tudi statistične, gospodarske, družbene in okoljske informacije, zlasti glede prednosti Sporazuma v obliki izmenjave pisem za zadevno prebivalstvo in izkoriščanje naravnih virov na zadevnih ozemljih. Seznam ustreznih informacij je v Prilogi k temu sklepu.

Ta izmenjava bo potekala na podlagi pisnih sporočil, poslanih vnaprej, in sicer najpozneje konec marca vsako leto; tem sporočilom lahko sledijo zahteve za pojasnila in dodatna vprašanja s tematskih področij, določenih v tem sklepu Odgovore je treba poslati najpozneje konec junija vsako leto.

3.   Poleg tega sta se pogodbenici v partnerskem duhu in da bilahko ocenili učinek Sporazuma v obliki izmenjave pisem, dogovorili, da lahko Kraljevina Maroko zaprosi Evropsko unijo za informacije o proizvodnji in trgovini s posebnimi kategorijami proizvodov, ki so v posebnem interesu Kraljevine Maroko, na podlagi že obstoječih informacijskih sistemov.

V ta namen bo Kraljevina Maroko svojo zahtevo posredovala Evropski uniji v pisni obliki najpozneje konec marca vsako leto; temu sporočilu lahko sledijo zahteve za pojasnila in dodatna vprašanja. Odgovori se posredujejo najpozneje konec junija vsako leto.

4.   Pogodbenici se vsaj enkrat na leto v okviru Pridružitvenega odbora seznanita s temi izmenjavami.

5.   Zapisnik, vključno z ugotovitvami Pridružitvenega odbora, morata pogodbenici potrditi v enem mesecu po zasedanju.

Člen 2

Priloga je sestavni del tega sklepa.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 16. marca 2020

Za Pridružitveni odbor

EU-Kraljevina Maroko

R. GILI

---

PRILOGA

USTREZNE INFORMACIJE V OKVIRU IZMENJAVE INFORMACIJ, KI JO DOLOČA SPORAZUM V OBLIKI IZMENJAVE PISEM

Izmenjane informacije morajo omogočiti posodobitev poročila z dne 11. junija 2018
   (1), ki so ga pripravile službe Komisije skupaj z Evropsko službo za zunanje delovanje. Izmenjava informacij mora tako vključevati podrobne informacije, ki omogočajo oceno učinka izvajanja Sporazuma v obliki izmenjave pisem med njegovim izvajanjem, vključno s splošnimi informacijami o zadevnih ozemljih in prebivalstvih. Te informacije so namenjene izključno ocenjevanju in pripravi posodobitev navedenega poročila služb Komisije in ESZD. Ustrezne informacije so na primer naslednje:

| 1. | Informacije, ki jih zagotovi Kraljevina Maroko:






  (a) | Splošne informacije






  — | Družbeno-gospodarske in okoljske statistike. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Informacije, ki jih zagotovi Kraljevina Maroko:

(a)

Splošne informacije

—

Družbeno-gospodarske in okoljske statistike.

| (b) | Informacije glede glavnih izvoznih gospodarskih sektorjev






  - | proizvodnja glede na vrsto proizvoda, |
| --- | --- | --- |

(b)

Informacije glede glavnih izvoznih gospodarskih sektorjev

*

proizvodnja glede na vrsto proizvoda,

| * | obdelana površina in pridelana količina, |
| --- | --- |

*

obdelana površina in pridelana količina,

| * | izvoz v Evropsko unijo glede na količino in vrednost, |
| --- | --- |

*

izvoz v Evropsko unijo glede na količino in vrednost,

| * | gospodarske dejavnosti lokalnih subjektov, povezanih s sektorji, ki jih zajema Sporazum v obliki izmenjave pisem, ter nastala delovna mesta, |
| --- | --- |

*

gospodarske dejavnosti lokalnih subjektov, povezanih s sektorji, ki jih zajema Sporazum v obliki izmenjave pisem, ter nastala delovna mesta,

| * | trajnostno upravljanje virov, |
| --- | --- |

*

trajnostno upravljanje virov,

| * | proizvodni obrat. |
| --- | --- |

*

proizvodni obrat.

| 2. | Informacije, ki jih zagotovi EU:
  Informacije o trgovini s proizvodi, izvoženimi v Kraljevino Maroko, glede na carinske oznake, količino in vrednost ter, če so ti podatki na voljo, o njihovi proizvodnji. |
| --- | --- |

2.

Informacije, ki jih zagotovi EU:

Informacije o trgovini s proizvodi, izvoženimi v Kraljevino Maroko, glede na carinske oznake, količino in vrednost ter, če so ti podatki na voljo, o njihovi proizvodnji.

| 3. | Druge ustrezne informacije:
  Kot je navedeno v korespondenci med Evropsko komisijo in Misijo Kraljevine Maroko pri Evropski uniji z dne 6. decembra 2018, Kraljevina Maroko vzpostavlja mehanizem za zbiranje informacij o izvozu, ki ga zajema Pridružitveni sporazum, kakor je bil spremenjen z izmenjavo pisem, kar bo zagotovilo sistematične in redne informacije ter vsak mesec dalo na voljo natančne podatke, ki bodo Evropski uniji omogočili pregledne in zanesljive informacije o poreklu tega izvoza v Unijo po regijah (2). Evropska komisija bo imela neposredni dostop do teh podatkov in jih bo delila s carinskimi organi držav članic Evropske unije.
  Kraljevina Maroko bo na svoji strani zagotovila pregledne in zanesljive informacije o izvozih Evropske unije v Kraljevino Maroko. |
| --- | --- |

3.

Druge ustrezne informacije:

Kot je navedeno v korespondenci med Evropsko komisijo in Misijo Kraljevine Maroko pri Evropski uniji z dne 6. decembra 2018, Kraljevina Maroko vzpostavlja mehanizem za zbiranje informacij o izvozu, ki ga zajema Pridružitveni sporazum, kakor je bil spremenjen z izmenjavo pisem, kar bo zagotovilo sistematične in redne informacije ter vsak mesec dalo na voljo natančne podatke, ki bodo Evropski uniji omogočili pregledne in zanesljive informacije o poreklu tega izvoza v Unijo po regijah (2). Evropska komisija bo imela neposredni dostop do teh podatkov in jih bo delila s carinskimi organi držav članic Evropske unije.

Kraljevina Maroko bo na svoji strani zagotovila pregledne in zanesljive informacije o izvozih Evropske unije v Kraljevino Maroko.

---

(1)  
  „Poročilo o koristih, ki jih razširitev tarifnih preferencialov na proizvode s poreklom iz Zahodne Sahare prinaša za ljudstvo Zahodne Sahare, in o posvetovanju s tem ljudstvom“ z dne 11. junija 2018 (SWD(2018) 346 final).

(2)  NB: ta mehanizem deluje od 1. oktobra 2019.

---