# Europeiska unionens L 74/2020

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 74 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 63 årgången11 mars 2020 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 74

Svensk utgåva

Lagstiftning

63 årgången11 mars 2020

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/389 av den 31 oktober 2019 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 vad gäller unionens förteckning över projekt av gemensamt intresse | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/390 av den 10 mars 2020 om ändring för trehundratolfte gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter | 20 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2020/391 av den 20 september 2019 om åtgärden SA.34402 – 2015/C (f.d. 2015/NN) som genomförts av Tyskland till förmån för Hochschul-Informations-System GmbH
  [delgivet med nr C(2019) 6836]

   (
  1
  ) | 22 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/389 av den 31 oktober 2019 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 vad gäller unionens förteckning över projekt av gemensamt intresse

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/390 av den 10 mars 2020 om ändring för trehundratolfte gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter

20

BESLUT

*

Kommissionens beslut (EU) 2020/391 av den 20 september 2019 om åtgärden SA.34402 – 2015/C (f.d. 2015/NN) som genomförts av Tyskland till förmån för Hochschul-Informations-System GmbH
  [delgivet med nr C(2019) 6836]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2019) 6836]

1

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 11.3.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 74/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 74/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2020/389

av den 31 oktober 2019

om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 vad gäller unionens förteckning över projekt av gemensamt intresse

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 av den 17 april 2013 om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer och om upphävande av beslut nr 1364/2006/EG och om ändring av förordningarna (EG) nr 713/2009, (EG) nr 714/2009 och (EG) nr 715/2009 (1), särskilt artikel 3.4, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EU) nr 347/2013 fastställs en ram för identifiering, planering och genomförande av sådana projekt av gemensamt intresse som krävs för att genomföra de nio strategiska geografiska prioriterade energiinfrastrukturkorridorer som identifierats på el-, gas- och oljeområdet, och de tre unionsomfattande prioriterade energiinfrastrukturområdena för smarta nät, motorvägar för el och nät för koldioxidtransport. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EU) nr 347/2013 fastställs en ram för identifiering, planering och genomförande av sådana projekt av gemensamt intresse som krävs för att genomföra de nio strategiska geografiska prioriterade energiinfrastrukturkorridorer som identifierats på el-, gas- och oljeområdet, och de tre unionsomfattande prioriterade energiinfrastrukturområdena för smarta nät, motorvägar för el och nät för koldioxidtransport.

| (2) | Kommissionen ges befogenhet att upprätta unionsförteckningen över projekt av gemensamt intresse (nedan kallad unionsförteckningen). |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen ges befogenhet att upprätta unionsförteckningen över projekt av gemensamt intresse (nedan kallad unionsförteckningen).

| (3) | Förteckningen över projekt av gemensamt intresse upprättas vartannat år, och därför är det nödvändigt att ersätta den. |
| --- | --- |

(3)

Förteckningen över projekt av gemensamt intresse upprättas vartannat år, och därför är det nödvändigt att ersätta den.

| (4) | Projekt som föreslagits för införande i unionsförteckningen har utvärderats av de regionala grupper som avses i artikel 3 i förordning (EU) nr 347/2013, vilka bekräftade att projekten uppfyller kriterierna i artikel 4 i den förordningen. |
| --- | --- |

(4)

Projekt som föreslagits för införande i unionsförteckningen har utvärderats av de regionala grupper som avses i artikel 3 i förordning (EU) nr 347/2013, vilka bekräftade att projekten uppfyller kriterierna i artikel 4 i den förordningen.

| (5) | Utkasten till regionala förteckningar över projekt av gemensamt intresse antogs av de regionala grupperna vid möten på teknisk nivå. Efter yttranden från byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer) den 25 september 2019 om den konsekventa tillämpningen av bedömningskriterierna och kostnads-nyttoanalysen i alla regioner antog de regionala gruppernas beslutsfattande organ de regionala förteckningarna den 4 oktober 2019. Före antagandet av de regionala förteckningarna godkändes alla förslag till projekt av de medlemsstater vars territorium berörs av respektive projekt, enligt artikel 3.3 a i förordning (EU) nr 347/2013. |
| --- | --- |

(5)

Utkasten till regionala förteckningar över projekt av gemensamt intresse antogs av de regionala grupperna vid möten på teknisk nivå. Efter yttranden från byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer) den 25 september 2019 om den konsekventa tillämpningen av bedömningskriterierna och kostnads-nyttoanalysen i alla regioner antog de regionala gruppernas beslutsfattande organ de regionala förteckningarna den 4 oktober 2019. Före antagandet av de regionala förteckningarna godkändes alla förslag till projekt av de medlemsstater vars territorium berörs av respektive projekt, enligt artikel 3.3 a i förordning (EU) nr 347/2013.

| (6) | Samråd om de projekt som föreslagits för införande i unionsförteckningen skedde med organisationer som företräder berörda intressenter, bland annat producenter, systemansvariga för distributionssystem, leverantörer samt konsument- och miljöorganisationer. |
| --- | --- |

(6)

Samråd om de projekt som föreslagits för införande i unionsförteckningen skedde med organisationer som företräder berörda intressenter, bland annat producenter, systemansvariga för distributionssystem, leverantörer samt konsument- och miljöorganisationer.

| (7) | Projekt av gemensamt intresse bör förtecknas per strategiska transeuropeiska prioriteringar för energiinfrastruktur enligt den ordning som fastställs i bilaga I till förordning (EU) nr 347/2013. Unionsförteckningen bör inte innehålla någon rangordning av projekten. |
| --- | --- |

(7)

Projekt av gemensamt intresse bör förtecknas per strategiska transeuropeiska prioriteringar för energiinfrastruktur enligt den ordning som fastställs i bilaga I till förordning (EU) nr 347/2013. Unionsförteckningen bör inte innehålla någon rangordning av projekten.

| (8) | Projekt av gemensamt intresse bör förtecknas antingen som fristående projekt av gemensamt intresse eller som en del av ett kluster av flera projekt av gemensamt intresse på grund av att de är beroende av varandra eller (potentiellt) konkurrerande. |
| --- | --- |

(8)

Projekt av gemensamt intresse bör förtecknas antingen som fristående projekt av gemensamt intresse eller som en del av ett kluster av flera projekt av gemensamt intresse på grund av att de är beroende av varandra eller (potentiellt) konkurrerande.

| (9) | Unionsförteckningen innehåller projekt i olika utvecklingsfaser, det vill säga förberedande genomförbarhetsfas, genomförbarhetsfas, tillståndsgivningfas och konstruktionsfas. För projekt av gemensamt intresse i en tidig utvecklingsfas kan studier behövas för att påvisa teknisk och ekonomisk genomförbarhet och förenlighet med EU:s lagstiftning, inbegripet miljölagstiftningen. I detta sammanhang bör de potentiella negativa konsekvenserna för miljön identifieras, bedömas samt undvikas eller lindras. |
| --- | --- |

(9)

Unionsförteckningen innehåller projekt i olika utvecklingsfaser, det vill säga förberedande genomförbarhetsfas, genomförbarhetsfas, tillståndsgivningfas och konstruktionsfas. För projekt av gemensamt intresse i en tidig utvecklingsfas kan studier behövas för att påvisa teknisk och ekonomisk genomförbarhet och förenlighet med EU:s lagstiftning, inbegripet miljölagstiftningen. I detta sammanhang bör de potentiella negativa konsekvenserna för miljön identifieras, bedömas samt undvikas eller lindras.

| (10) | Att sådana projekt tas med i unionsförteckningen påverkar inte utgången av det relevanta miljörelaterade bedömnings- och tillståndsförfarandet. Enligt artikel 5.8 i förordning (EU) nr 347/2013 får ett projekt som inte är förenligt med unionslagstiftningen avföras från unionsförteckningen. Genomförandet av projekt av gemensamt intresse, inklusive deras förenlighet med relevant lagstiftning, bör övervakas i enlighet med artikel 5 i den förordningen. |
| --- | --- |

(10)

Att sådana projekt tas med i unionsförteckningen påverkar inte utgången av det relevanta miljörelaterade bedömnings- och tillståndsförfarandet. Enligt artikel 5.8 i förordning (EU) nr 347/2013 får ett projekt som inte är förenligt med unionslagstiftningen avföras från unionsförteckningen. Genomförandet av projekt av gemensamt intresse, inklusive deras förenlighet med relevant lagstiftning, bör övervakas i enlighet med artikel 5 i den förordningen.

| (11) | Förordning (EU) nr 347/2013 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Förordning (EU) nr 347/2013 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga VII till förordning (EU) nr 347/2013 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 31 oktober 2019.

På kommissionens vägnar

Ordförande

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUT L 115, 25.4.2013, s. 39.

1

---

BILAGA

Bilaga VII till förordning (EU) nr 347/2013 ska ersättas med följande:

”BILAGA VII

UNIONENS FÖRTECKNING ÖVER PROJEKT AV GEMENSAMT INTRESSE (NEDAN KALLAD UNIONSFÖRTECKNINGEN)

som avses i Artikel 3.4

A.   PRINCIPER VID FASTSTÄLLANDET AV UNIONSFÖRTECKNINGEN

1.   Kluster av projekt av gemensamt intresse

Vissa projekt av gemensamt intresse har slagits samman i kluster på grund av att de till sin karaktär är beroende av varandra, potentiellt konkurrerande eller konkurrerande. Följande typer av kluster av projekt av gemensamt intresse har upprättats:

| a) | Ett kluster av ömsesidigt beroende projekt av gemensamt intresse definieras som ”klustret X som omfattar följande projekt av gemensamt intresse”. Ett sådant kluster har bildats för att identifiera alla de projekt av gemensamt intresse som behövs för att åtgärda samma gränsöverskridande flaskhals och som ger synergieffekter om de genomförs tillsammans. I detta fall måste samtliga projekt av gemensamt intresse genomföras för att uppnå fördelar på EU-nivå. |
| --- | --- |

a)

Ett kluster av ömsesidigt beroende projekt av gemensamt intresse definieras som ”klustret X som omfattar följande projekt av gemensamt intresse”. Ett sådant kluster har bildats för att identifiera alla de projekt av gemensamt intresse som behövs för att åtgärda samma gränsöverskridande flaskhals och som ger synergieffekter om de genomförs tillsammans. I detta fall måste samtliga projekt av gemensamt intresse genomföras för att uppnå fördelar på EU-nivå.

| b) | Ett kluster av potentiellt konkurrerande projekt av gemensamt intresse definieras som ”klustret X som omfattar ett eller flera av följande projekt av gemensamt intresse”. Ett sådant kluster är ett tecken på osäkerhet kring omfattningen av en gränsöverskridande flaskhals. I detta fall måste inte alla de projekt av gemensamt intresse som ingår i klustret genomföras. Det är upp till marknaden att bestämma huruvida ett, flera eller alla projekt av gemensamt intresse ska genomföras, med förbehåll för nödvändiga planerings- och genomförandetillstånd och tillstånd på grundval av rättsliga föreskrifter. Behovet av projekten ska bedömas på nytt i samband med det efterföljande förfarandet för identifiering av projekt av gemensamt intresse, bland annat när det gäller kapacitetsbehoven. |
| --- | --- |

b)

Ett kluster av potentiellt konkurrerande projekt av gemensamt intresse definieras som ”klustret X som omfattar ett eller flera av följande projekt av gemensamt intresse”. Ett sådant kluster är ett tecken på osäkerhet kring omfattningen av en gränsöverskridande flaskhals. I detta fall måste inte alla de projekt av gemensamt intresse som ingår i klustret genomföras. Det är upp till marknaden att bestämma huruvida ett, flera eller alla projekt av gemensamt intresse ska genomföras, med förbehåll för nödvändiga planerings- och genomförandetillstånd och tillstånd på grundval av rättsliga föreskrifter. Behovet av projekten ska bedömas på nytt i samband med det efterföljande förfarandet för identifiering av projekt av gemensamt intresse, bland annat när det gäller kapacitetsbehoven.

| c) | Ett kluster av konkurrerande projekt av gemensamt intresse definieras som ”klustret X som omfattar ett av följande projekt av gemensamt intresse”. Ett sådant kluster åtgärdar samma flaskhals. Flaskhalsens omfattning är dock mer entydig än vid ett kluster med potentiellt konkurrerande projekt av gemensamt intresse, och därför måste endast ett av projekten av gemensamt intresse genomföras. Det är upp till marknaden att bestämma vilket projekt av gemensamt intresse som ska genomföras, med förbehåll för nödvändiga planerings- och genomförandetillstånd och tillstånd på grundval av rättsliga föreskrifter. I förekommande fall ska behovet av ett projekt av gemensamt intresse bedömas på nytt i ett senare förfarande för identifiering av projekt av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

c)

Ett kluster av konkurrerande projekt av gemensamt intresse definieras som ”klustret X som omfattar ett av följande projekt av gemensamt intresse”. Ett sådant kluster åtgärdar samma flaskhals. Flaskhalsens omfattning är dock mer entydig än vid ett kluster med potentiellt konkurrerande projekt av gemensamt intresse, och därför måste endast ett av projekten av gemensamt intresse genomföras. Det är upp till marknaden att bestämma vilket projekt av gemensamt intresse som ska genomföras, med förbehåll för nödvändiga planerings- och genomförandetillstånd och tillstånd på grundval av rättsliga föreskrifter. I förekommande fall ska behovet av ett projekt av gemensamt intresse bedömas på nytt i ett senare förfarande för identifiering av projekt av gemensamt intresse.

Alla projekt av gemensamt intresse omfattas av samma rättigheter och skyldigheter som fastställs i förordning (EU) nr 347/2013.

2.   Behandling av understationer, omformarstationer och kompressorstationer

Understationer och omformarstationer för el och kompressorstationer för gas betraktas som en del av projekten av gemensamt intresse om de geografiskt befinner sig på överföringsledningarna. Understationer, omformarstationer och kompressorstationer betraktas som fristående projekt av gemensamt intresse, och de anges uttryckligen i unionsförteckningen om de geografiskt inte befinner sig på överföringsledningarna. De omfattas av rättigheterna och skyldigheterna i förordning (EU) nr 347/2013.

3.   Projekt som inte längre anses vara projekt av gemensamt intresse och projekt som blivit en del av andra projekt av gemensamt intresse

| a) | Flera projekt i de unionsförteckningar som upprättades genom förordning (EU) nr 1391/2013 och förordning (EU) 2016/89 anses inte längre vara projekt av gemensamt intresse av ett eller flera av följande skäl:






  — | Projektet har redan tagits i drift eller kommer att tas i drift före utgången av 2019, så det skulle inte gynnas av bestämmelserna i förordning (EU) nr 347/2013. |
| --- | --- | --- |

a)

Flera projekt i de unionsförteckningar som upprättades genom förordning (EU) nr 1391/2013 och förordning (EU) 2016/89 anses inte längre vara projekt av gemensamt intresse av ett eller flera av följande skäl:

—

Projektet har redan tagits i drift eller kommer att tas i drift före utgången av 2019, så det skulle inte gynnas av bestämmelserna i förordning (EU) nr 347/2013.

| — | Enligt nya uppgifter uppfyller projektet inte de allmänna kriterierna. |
| --- | --- |

—

Enligt nya uppgifter uppfyller projektet inte de allmänna kriterierna.

| — | En projektansvarig har inte lagt fram projektet på nytt i urvalsprocessen för denna unionsförteckning. |
| --- | --- |

—

En projektansvarig har inte lagt fram projektet på nytt i urvalsprocessen för denna unionsförteckning.

| — | Projektet rangordnades lägre än andra förslag till projekt av gemensamt intresse i urvalsprocessen. |
| --- | --- |

—

Projektet rangordnades lägre än andra förslag till projekt av gemensamt intresse i urvalsprocessen.

Dessa projekt (med undantag för de projekt som tagits i drift eller kommer att tas i drift före utgången av 2019) kan tas med i nästa unionsförteckning om skälen för att inte ta med dem i den nuvarande unionsförteckningen inte längre tillämpas.

Sådana projekt är inte projekt av gemensamt intresse, men förtecknas av insyns- och tydlighetskäl med sina ursprungliga nummer för projekt av gemensamt intresse i bilaga VII (C) som ”
  Projekt som inte längre anses vara projekt av gemensamt intresse
  ”.

| b) | Dessutom blev vissa projekt i de unionsförteckningar som upprättats genom förordning (EU) nr 1391/2013 och förordning (EU) 2016/89 under genomförandet av dem integrerade delar av andra (kluster av) projekt av gemensamt intresse.
  Sådana projekt betraktas inte längre som projekt av gemensamt intresse, men förtecknas av insyns- och tydlighetskäl med sina ursprungliga nummer för projekt av gemensamt intresse i bilaga VII(C) som ”
  Projekt som nu är integrerade delar av andra projekt av gemensamt intresse
  ”. |
| --- | --- |

b)

Dessutom blev vissa projekt i de unionsförteckningar som upprättats genom förordning (EU) nr 1391/2013 och förordning (EU) 2016/89 under genomförandet av dem integrerade delar av andra (kluster av) projekt av gemensamt intresse.

Sådana projekt betraktas inte längre som projekt av gemensamt intresse, men förtecknas av insyns- och tydlighetskäl med sina ursprungliga nummer för projekt av gemensamt intresse i bilaga VII(C) som ”
  Projekt som nu är integrerade delar av andra projekt av gemensamt intresse
  ”.

4.   Definition av ”Projekt av gemensamt intresse med dubbel märkning som motorvägar för el”

Med ”Projekt av gemensamt intresse med dubbel märkning av motorvägar för el” avses projekt av gemensamt intresse som tillhör någon av de prioriterade korridorerna för el och det prioriterade tematiska området motorvägar för el.

B.   UNIONENS FÖRTECKNING ÖVER PROJEKT AV GEMENSAMT INTRESSE

1.   Prioriterad korridor: ”Northern Seas Offshore Grid (NSOG)”

| Nr | Definition |
| --- | --- |
| 1.3 | Klustret Danmark–Tyskland; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  1.3.1 | Sammanlänkning mellan Endrup (DK) och Klixbüll (DE) |

Nr

Definition

1.3

Klustret Danmark–Tyskland; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

1.3.1

Sammanlänkning mellan Endrup (DK) och Klixbüll (DE)

1.6

Sammanlänkning Frankrike–Irland mellan La Martyre (FR) och Great Island eller Knockraha (IE) [nu kallad ”Celtic Interconnector”]

1.7

Klustret för sammanlänkningar Frankrike–Förenade kungariket; omfattar ett eller flera av följande projekt av gemensamt intresse:

| 1.7.1 | Sammanlänkning mellan Cotentin (FR) och omgivningen kring Exeter (UK) [nu kallad ”FAB”] |
| --- | --- |

1.7.1

Sammanlänkning mellan Cotentin (FR) och omgivningen kring Exeter (UK) [nu kallad ”FAB”]

| 1.7.3 | Sammanlänkning mellan Coquelles (FR) och Folkestone (UK) [nu kallad ”ElecLink”] |
| --- | --- |

1.7.3

Sammanlänkning mellan Coquelles (FR) och Folkestone (UK) [nu kallad ”ElecLink”]

| 1.7.5 | Sammanlänkning mellan omgivningen kring Dunkerque (FR) och omgivningen kring Kingsnorth (UK) [nu kallad ”Gridlink”] |
| --- | --- |

1.7.5

Sammanlänkning mellan omgivningen kring Dunkerque (FR) och omgivningen kring Kingsnorth (UK) [nu kallad ”Gridlink”]

1.8

Klustret Tyskland–Norge [nu kallat ”NordLink”]

| 1.8.1 | Sammanlänkning mellan Wilster (DE) och Tonstad (NO) |
| --- | --- |

1.8.1

Sammanlänkning mellan Wilster (DE) och Tonstad (NO)

1.9

| 1.9.1 | Sammanlänkning Irland–Förenade kungariket mellan Wexford (IE) och Pembroke, Wales (UK) [nu kallad ”Greenlink”] Kluster: |
| --- | --- |

1.9.1

Sammanlänkning Irland–Förenade kungariket mellan Wexford (IE) och Pembroke, Wales (UK) [nu kallad ”Greenlink”] Kluster:

1.10

Klustret för sammanlänkningar Förenade kungariket–Norge; omfattar ett eller flera av följande projekt av gemensamt intresse:

| 1.10.1 | Sammanlänkning mellan Blythe (UK) och Kvilldal (NO) [nu kallad ”North Sea Link”] |
| --- | --- |

1.10.1

Sammanlänkning mellan Blythe (UK) och Kvilldal (NO) [nu kallad ”North Sea Link”]

| 1.10.2 | Sammanlänkning mellan Peterhead (UK) och Simadalen (NO) [nu kallad ”NorthConnect”] |
| --- | --- |

1.10.2

Sammanlänkning mellan Peterhead (UK) och Simadalen (NO) [nu kallad ”NorthConnect”]

1.12

Klustret av anläggningar för ellagring i Förenade kungariket; omfattar ett eller flera av följande projekt av gemensamt intresse:

| 1.12.3 | Tryckluftslagring i Middlewich [nu kallad ”CARES”] |
| --- | --- |

1.12.3

Tryckluftslagring i Middlewich [nu kallad ”CARES”]

| 1.12.4 | Pumpkraftverk vid Cruachan II |
| --- | --- |

1.12.4

Pumpkraftverk vid Cruachan II

1.14

Sammanlänkning mellan Revsing (DK) och Bicker Fen (UK) [nu kallad ”Viking Link”]

1.15

Sammanlänkning mellan Antwerpen-området (BE) och omgivningen kring Kemsley (UK) [nu kallad ”Nautilus”]

1.16

Sammanlänkning mellan Nederländerna och Förenade kungariket

1.17

Tryckluftslagring i Zuidwending (NL)

1.18

Anläggning för havsbaserat pumpkraftverk i Belgien [nu kallad ”iLand”]

1.19

En eller flera knutpunkter i Nordsjön med sammanlänkningar till angränsande Nordsjöländer (Danmark, Tyskland, Nederländerna) [nu kallad ”North Sea Wind Power Hub”]

1.20

Sammanlänkning mellan Tyskland och Förenade kungariket [nu kallad ”NeuConnect”]

2.   Prioriterad korridor: ”North-South Electricity Interconnections in Western Europe (“NSI West Electricity”)

| Nr | Definition |
| --- | --- |
| 2.4 | Sammanlänkning mellan Codrongianos (IT), Lucciana (Korsika, FR) och Suvereto (IT) [nu kallad ”SACOI 3”] |
| 2.7 | Sammanlänkning mellan Aquitaine (FR) och Baskien (ES) [nu kallad ”Biscay Gulf”] |
| 2.9 | Inhemsk förbindelseledning mellan Osterath och Philippsburg (DE) för att öka kapaciteten vid västra gränsen [nu kallad ”Ultranet”] |
| 2.10 | Inhemsk förbindelseledning mellan Brunsbüttel/Wilster och Grοβgartach/Bergrheinfeld-West (DE) för att öka kapaciteten vid norra och södra gränsen [nu kallad ”Suedlink”] |
| 2.13 | Klustret sammanlänkningar Irland–Förenade kungariket; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  2.13.1 | Sammanlänkning mellan Woodland (IE) och Turleenan (UK) [nu kallad ”North-South interconnector”] |

Nr

Definition

2.4

Sammanlänkning mellan Codrongianos (IT), Lucciana (Korsika, FR) och Suvereto (IT) [nu kallad ”SACOI 3”]

2.7

Sammanlänkning mellan Aquitaine (FR) och Baskien (ES) [nu kallad ”Biscay Gulf”]

2.9

Inhemsk förbindelseledning mellan Osterath och Philippsburg (DE) för att öka kapaciteten vid västra gränsen [nu kallad ”Ultranet”]

2.10

Inhemsk förbindelseledning mellan Brunsbüttel/Wilster och Grοβgartach/Bergrheinfeld-West (DE) för att öka kapaciteten vid norra och södra gränsen [nu kallad ”Suedlink”]

2.13

Klustret sammanlänkningar Irland–Förenade kungariket; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

2.13.1

Sammanlänkning mellan Woodland (IE) och Turleenan (UK) [nu kallad ”North-South interconnector”]

| 2.13.2 | Sammanlänkning mellan Srananagh (IE) och Turleenan (UK) [nu kallad ”RIDP1”] |
| --- | --- |

2.13.2

Sammanlänkning mellan Srananagh (IE) och Turleenan (UK) [nu kallad ”RIDP1”]

2.14

Sammanlänkning mellan Thusis/Sils (CH) och Verderio Inferiore (IT) [nu kallad ”Greenconnector”]

2.16

Klustret av inhemska förbindelseledningar; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

| 2.16.1 | Inhemsk förbindelseledning mellan Pedralva och Sobrado (PT) tidigare kallade Pedralva och Alfena (PT) |
| --- | --- |

2.16.1

Inhemsk förbindelseledning mellan Pedralva och Sobrado (PT) tidigare kallade Pedralva och Alfena (PT)

| 2.16.3 | Inhemsk förbindelseledning mellan Vieira do Minho, Ribeira de Pena och Feira (PT), tidigare kallade Frades B, Ribeira de Pena och Feira (PT) |
| --- | --- |

2.16.3

Inhemsk förbindelseledning mellan Vieira do Minho, Ribeira de Pena och Feira (PT), tidigare kallade Frades B, Ribeira de Pena och Feira (PT)

2.17

Sammanlänkning Portugal–Spanien mellan Beariz–Fontefría (ES), Fontefria (ES)–Ponte de Lima (PT) (tidigare Vila fria/Viana do Castelo) och Ponte de Lima–Vila Nova de Famalicão (PT) (tidigare Vila do Conde) (PT), inklusive understationer i Beariz (ES), Fontefría (ES) och Ponte de Lima (PT)

2.18

Kapacitetsökning för pumpkraftverk i Kaunertal, Tyrolen (AT)

2.23

Inhemska förbindelseledningar vid den belgiska norra gränsen mellan Zandvliet och Lillo-Liefkenshoek (BE) och mellan Liefkenshoek och Mercator, inklusive en understation i Lillo (BE) [nu kallade ”BRABO II + III”]

2.27

| 2.27.1 | Sammanlänkning mellan Aragón (ES) och Pyrénées-Atlantiques (FR) [nu kallad vPyrenean crossing 2”] |
| --- | --- |

2.27.1

Sammanlänkning mellan Aragón (ES) och Pyrénées-Atlantiques (FR) [nu kallad vPyrenean crossing 2”]

| 2.27.2 | Sammanlänkning mellan Navarra (ES) och Landes (FR) [nu kallad vPyrenean crossing 1”] |
| --- | --- |

2.27.2

Sammanlänkning mellan Navarra (ES) och Landes (FR) [nu kallad vPyrenean crossing 1”]

2.28

| 2.28.2 | Pumpkraftverk Navaleo (ES) |
| --- | --- |

2.28.2

Pumpkraftverk Navaleo (ES)

| 2.28.3 | Pumpkraftverk Girones & Raïmats (ES) |
| --- | --- |

2.28.3

Pumpkraftverk Girones & Raïmats (ES)

| 2.28.4 | Pumpkraftverk Cúa (ES) |
| --- | --- |

2.28.4

Pumpkraftverk Cúa (ES)

2.29

Vattenkraftverk Silvermines (IE)

2.30

Pumpkraftverk Riedl (DE)

3.   Prioriterad korridor: ”Sammanlänkningar för el i nord-sydlig riktning i de mellersta och östra samt södra delarna av Europa” (“NSI East Electricity”)

| Nr | Definition |
| --- | --- |
| 3.1 | Klustret Österrike–Tyskland; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  3.1.1 | Sammanlänkning mellan St. Peter (AT) och Isar (DE) |

Nr

Definition

3.1

Klustret Österrike–Tyskland; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

3.1.1

Sammanlänkning mellan St. Peter (AT) och Isar (DE)

| 3.1.2 | Inhemsk förbindelseledning mellan St. Peter och Tauern (AT) |
| --- | --- |

3.1.2

Inhemsk förbindelseledning mellan St. Peter och Tauern (AT)

| 3.1.4 | Inhemsk förbindelseledning mellan Westtirol och Zell-Ziller (AT) |
| --- | --- |

3.1.4

Inhemsk förbindelseledning mellan Westtirol och Zell-Ziller (AT)

3.4

Sammanlänkning mellan Wurmlach (AT) och Somplago (IT)

3.7

Klustret Bulgarien–Grekland mellan Maritsa öst 1 och N. Santa och nödvändig förstärkning av inhemska förbindelser i Bulgarien; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

| 3.7.1 | Sammanlänkning mellan Maritsa öst 1 (BG) och N. Santa (EL) |
| --- | --- |

3.7.1

Sammanlänkning mellan Maritsa öst 1 (BG) och N. Santa (EL)

| 3.7.2 | Inhemsk förbindelseledning mellan Maritsa öst 1 och Plovdiv (BG) |
| --- | --- |

3.7.2

Inhemsk förbindelseledning mellan Maritsa öst 1 och Plovdiv (BG)

| 3.7.3 | Inhemsk förbindelseledning mellan Maritsa öst 1 och Maritsa öst 3 (BG) |
| --- | --- |

3.7.3

Inhemsk förbindelseledning mellan Maritsa öst 1 och Maritsa öst 3 (BG)

| 3.7.4 | Inhemsk förbindelseledning mellan Maritsa öst 1 och Burgas (BG) Kluster: |
| --- | --- |

3.7.4

Inhemsk förbindelseledning mellan Maritsa öst 1 och Burgas (BG) Kluster:

3.8

Klustret Bulgarien–Rumänien för kapacitetsökning [nu kallat ”Black Sea Corridor”]; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

| 3.8.1 | Inhemsk förbindelseledning mellan Dobrudja och Burgas (BG) |
| --- | --- |

3.8.1

Inhemsk förbindelseledning mellan Dobrudja och Burgas (BG)

| 3.8.4 | Inhemsk förbindelseledning mellan Cernavoda och Stalpu (RO) |
| --- | --- |

3.8.4

Inhemsk förbindelseledning mellan Cernavoda och Stalpu (RO)

| 3.8.5 | Inhemsk förbindelseledning mellan Gutinas och Smardan (RO) |
| --- | --- |

3.8.5

Inhemsk förbindelseledning mellan Gutinas och Smardan (RO)

3.9

| 3.9.1 | Sammanlänkning mellan Žerjavenec (HR)/Hévíz (HU) och Cirkovce (SI) |
| --- | --- |

3.9.1

Sammanlänkning mellan Žerjavenec (HR)/Hévíz (HU) och Cirkovce (SI)

3.10

Klustret Israel–Cypern–Grekland [nu kallat ”EUROASIA Interconnector”]; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

| 3.10.1 | Sammanlänkning mellan Hadera (IL) och Kofinou (CY) |
| --- | --- |

3.10.1

Sammanlänkning mellan Hadera (IL) och Kofinou (CY)

| 3.10.2 | Sammanlänkning mellan Kofinou (CY) och Korakia, Kreta (EL) |
| --- | --- |

3.10.2

Sammanlänkning mellan Kofinou (CY) och Korakia, Kreta (EL)

3.11

Klustret av inhemska förbindelseledningar i Tjeckien; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

| 3.11.1 | Inhemsk förbindelseledning mellan Vernéřov och Vítkov (CZ) |
| --- | --- |

3.11.1

Inhemsk förbindelseledning mellan Vernéřov och Vítkov (CZ)

| 3.11.2 | Inhemsk förbindelseledning mellan Vítkov och Přeštice (CZ) |
| --- | --- |

3.11.2

Inhemsk förbindelseledning mellan Vítkov och Přeštice (CZ)

| 3.11.3 | Inhemsk förbindelseledning mellan Přeštice och Kočín (CZ) |
| --- | --- |

3.11.3

Inhemsk förbindelseledning mellan Přeštice och Kočín (CZ)

| 3.11.4 | Inhemsk förbindelseledning mellan Kočín och Mírovka (CZ) |
| --- | --- |

3.11.4

Inhemsk förbindelseledning mellan Kočín och Mírovka (CZ)

| 3.11.5 | Inhemsk förbindelseledning mellan Mírovka och förbindelseledning V413 (CZ) |
| --- | --- |

3.11.5

Inhemsk förbindelseledning mellan Mírovka och förbindelseledning V413 (CZ)

3.12

Inhemsk förbindelseledning i Tyskland mellan Wolmirstedt och Isar för att öka den inhemska nord-sydliga överföringskapaciteten [nu kallad ”SuedOstLink”]

3.14

Inhemska förstärkningar i Polen [del av det klust som nu kallas ”GerPol Power Bridge”]; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

| 3.14.2 | Inhemsk förbindelseledning mellan Krajnik och Baczyna (PL) |
| --- | --- |

3.14.2

Inhemsk förbindelseledning mellan Krajnik och Baczyna (PL)

| 3.14.3 | Inhemsk förbindelseledning mellan Mikułowa och Świebodzice (PL) |
| --- | --- |

3.14.3

Inhemsk förbindelseledning mellan Mikułowa och Świebodzice (PL)

| 3.14.4 | Inhemsk förbindelseledning mellan Baczyna och Plewiska (PL) |
| --- | --- |

3.14.4

Inhemsk förbindelseledning mellan Baczyna och Plewiska (PL)

3.16

| 3.16.1 | Sammanlänkning Ungern–Slovakien mellan Gabčikovo (SK) och Gönyű (HU) och Veľký Ďur (SK) |
| --- | --- |

3.16.1

Sammanlänkning Ungern–Slovakien mellan Gabčikovo (SK) och Gönyű (HU) och Veľký Ďur (SK)

3.17

Sammanlänkning Ungern–Slovakien mellan Sajóvánka (HU) och Rimavská Sobota (SK)

3.21

Sammanlänkning mellan Salgareda (IT) och Divača–Bericevo-regionen (SI)

3.22

Klustret Rumänien–Serbien [nu kallat “Mid Continental East Corridor”]; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

| 3.22.1 | Sammanlänkning mellan Resita (RO) och Pancevo (RS) |
| --- | --- |

3.22.1

Sammanlänkning mellan Resita (RO) och Pancevo (RS)

| 3.22.2 | Inhemsk förbindelseledning mellan Portile de Fier och Resita (RO) |
| --- | --- |

3.22.2

Inhemsk förbindelseledning mellan Portile de Fier och Resita (RO)

| 3.22.3 | Inhemsk förbindelseledning mellan Resita och Timisoara/Sacalaz (RO) |
| --- | --- |

3.22.3

Inhemsk förbindelseledning mellan Resita och Timisoara/Sacalaz (RO)

| 3.22.4 | Inhemsk förbindelseledning mellan Arad och Timisoara/Sacalaz (RO) |
| --- | --- |

3.22.4

Inhemsk förbindelseledning mellan Arad och Timisoara/Sacalaz (RO)

3.23

Pumpkraftverk i Yadenitsa (BG)

3.24

Pumpkraftverk i Amfilochia (EL)

3.27

Sammanlänkning mellan Sicilien (IT) och Tunisien (TU) [nu kallad ”ELMED”]

4.   Prioriterad korridor: “Den baltiska energimarknadens sammanlänkningsplan” (”BEMIP Electricity”)

| Nr | Definition |
| --- | --- |
| 4.2 | Klustret Estland–Lettland mellan Kilingi-Nõmme och Riga [nu kallat ”Third interconnection”]; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  4.2.1 | Sammanlänkning mellan Kilingi-Nõmme (EE) och understation Riga CHP2 (LV) |

Nr

Definition

4.2

Klustret Estland–Lettland mellan Kilingi-Nõmme och Riga [nu kallat ”Third interconnection”]; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

4.2.1

Sammanlänkning mellan Kilingi-Nõmme (EE) och understation Riga CHP2 (LV)

| 4.2.2 | Inhemsk förbindelseledning mellan Harku och Sindi (EE) |
| --- | --- |

4.2.2

Inhemsk förbindelseledning mellan Harku och Sindi (EE)

| 4.2.3 | Inhemsk förbindelseledning mellan Riga CHP 2 och Riga HPP (LV) |
| --- | --- |

4.2.3

Inhemsk förbindelseledning mellan Riga CHP 2 och Riga HPP (LV)

4.4

| 4.4.2 | Inhemsk förbindelseledning mellan Ekhyddan och Nybro/Hemsjö (SE) |
| --- | --- |

4.4.2

Inhemsk förbindelseledning mellan Ekhyddan och Nybro/Hemsjö (SE)

4.5

| 4.5.2 | Inhemsk förbindelseledning mellan Stanisławów och Ostrołęka (PL) |
| --- | --- |

4.5.2

Inhemsk förbindelseledning mellan Stanisławów och Ostrołęka (PL)

4.6

Pumpkraftverk i Estland

4.7

Kapacitetsökning för pumpkraftverk vid Kruonis (LT)

4.8

Integration och synkronisering av de baltiska staternas elsystem med de europeiska näten; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

| 4.8.1 | Sammanlänkning mellan Tartu (EE) och Valmiera (LV) |
| --- | --- |

4.8.1

Sammanlänkning mellan Tartu (EE) och Valmiera (LV)

| 4.8.2 | Inhemsk förbindelseledning mellan Balti och Tartu (EE) |
| --- | --- |

4.8.2

Inhemsk förbindelseledning mellan Balti och Tartu (EE)

| 4.8.3 | Sammanlänkning mellan Tsirguliina (EE) och Valmiera (LV) |
| --- | --- |

4.8.3

Sammanlänkning mellan Tsirguliina (EE) och Valmiera (LV)

| 4.8.4 | Inhemsk förbindelseledning mellan Viru och Tsirguliina (EE) |
| --- | --- |

4.8.4

Inhemsk förbindelseledning mellan Viru och Tsirguliina (EE)

| 4.8.7 | Inhemsk förbindelseledning mellan Paide och Sindi (EE) |
| --- | --- |

4.8.7

Inhemsk förbindelseledning mellan Paide och Sindi (EE)

| 4.8.8 | Inhemsk förbindelseledning mellan Vilnius och Neris (LT) |
| --- | --- |

4.8.8

Inhemsk förbindelseledning mellan Vilnius och Neris (LT)

| 4.8.9 | Ytterligare infrastrukturaspekter av synkroniseringen av de baltiska staternas system med de kontinentaleuropeiska näten |
| --- | --- |

4.8.9

Ytterligare infrastrukturaspekter av synkroniseringen av de baltiska staternas system med de kontinentaleuropeiska näten

| 4.8.10 | Sammanlänkning mellan Litauen och Polen [nu kallad ”Harmony Link”] |
| --- | --- |

4.8.10

Sammanlänkning mellan Litauen och Polen [nu kallad ”Harmony Link”]

| 4.8.11 | Uppgradering i Alytus substation (LT) |
| --- | --- |

4.8.11

Uppgradering i Alytus substation (LT)

| 4.8.12 | Återuppbyggnadsarbeten i nordöstra Litauen (LT) |
| --- | --- |

4.8.12

Återuppbyggnadsarbeten i nordöstra Litauen (LT)

| 4.8.13 | Ny substation på 330kV i Mūša (LT) |
| --- | --- |

4.8.13

Ny substation på 330kV i Mūša (LT)

| 4.8.14 | Inhemsk förbindelseledning mellan Bitenai och KHAE (LT) |
| --- | --- |

4.8.14

Inhemsk förbindelseledning mellan Bitenai och KHAE (LT)

| 4.8.15 | Ny understation på 330kV i Darbėnai (LT) |
| --- | --- |

4.8.15

Ny understation på 330kV i Darbėnai (LT)

| 4.8.16 | Inhemsk förbindelseledning mellan Darbenai och Bitenai (LT) |
| --- | --- |

4.8.16

Inhemsk förbindelseledning mellan Darbenai och Bitenai (LT)

| 4.8.17 | Inhemsk förbindelseledning mellan LE och Vilnius (LT) |
| --- | --- |

4.8.17

Inhemsk förbindelseledning mellan LE och Vilnius (LT)

| 4.8.18 | Inhemsk förbindelseledning mellan Dunowo och Żydowo Kierzkowo (PL) |
| --- | --- |

4.8.18

Inhemsk förbindelseledning mellan Dunowo och Żydowo Kierzkowo (PL)

| 4.8.19 | Inhemsk förbindelseledning mellan Piła Krzewina och Żydowo Kierzkowo (PL) |
| --- | --- |

4.8.19

Inhemsk förbindelseledning mellan Piła Krzewina och Żydowo Kierzkowo (PL)

| 4.8.20 | Inhemsk förbindelseledning mellan Krajnik och Morzyczyn (PL) |
| --- | --- |

4.8.20

Inhemsk förbindelseledning mellan Krajnik och Morzyczyn (PL)

| 4.8.21 | Inhemsk förbindelseledning mellan Morzyczyn-Dunowo-Słupsk-Żarnowiec (PL) |
| --- | --- |

4.8.21

Inhemsk förbindelseledning mellan Morzyczyn-Dunowo-Słupsk-Żarnowiec (PL)

| 4.8.22 | Inhemsk förbindelseledning mellan Żarnowiec-Gdańsk/Gdańsk Przyjaźń-Gdańsk Błonia (PL) |
| --- | --- |

4.8.22

Inhemsk förbindelseledning mellan Żarnowiec-Gdańsk/Gdańsk Przyjaźń-Gdańsk Błonia (PL)

| 4.8.23 | Synkronkompensatorer som ger tröghet, spänningsstabilitet, frekvensstabilitet och kortslutningseffekt i Litauen, Lettland och Estland |
| --- | --- |

4.8.23

Synkronkompensatorer som ger tröghet, spänningsstabilitet, frekvensstabilitet och kortslutningseffekt i Litauen, Lettland och Estland

4.10

Klustret Finland–Sverige [nu kallat ”Third interconnection Finland – Sweden”]; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

| 4.10.1 | Sammanlänkning mellan norra Finland och norra Sverige |
| --- | --- |

4.10.1

Sammanlänkning mellan norra Finland och norra Sverige

| 4.10.2 | Inhemsk förbindelseledning mellan Keminmaa och Pyhänselkä (FI) |
| --- | --- |

4.10.2

Inhemsk förbindelseledning mellan Keminmaa och Pyhänselkä (FI)

5.   Prioriterad korridor: ”Sammanlänkningar för gas i nord-sydlig riktning i västra Europa” (”NSI West Gas”)

| Nr | Definition |
| --- | --- |
| 5.3 | LNG-terminalen i Shannon och anslutande rörledning (IE) |
| 5.19 | Anslutning av Malta till det europeiska gasnätet – sammanlänkning via rörledning med Italien vid Gela |
| 5.21 | Anpassning från lågvärdes- till högvärdesgas i Frankrike och Belgien |

Nr

Definition

5.3

LNG-terminalen i Shannon och anslutande rörledning (IE)

5.19

Anslutning av Malta till det europeiska gasnätet – sammanlänkning via rörledning med Italien vid Gela

5.21

Anpassning från lågvärdes- till högvärdesgas i Frankrike och Belgien

6.   Prioriterad korridor: ”Sammanlänkningar för gas i nord-sydlig riktning i de centrala och östra samt sydöstra delarna av Europa” (”NSI East Gas”)

| Nr | Definition |
| --- | --- |
| 6.2 | Sammanlänkning mellan Polen, Slovakien och Ungern med motsvarande förstärkning av inhemska förbindelser; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  6.2.1 | Sammanlänkning Polen–Slovakien |

Nr

Definition

6.2

Sammanlänkning mellan Polen, Slovakien och Ungern med motsvarande förstärkning av inhemska förbindelser; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

6.2.1

Sammanlänkning Polen–Slovakien

| 6.2.2 | Norra-södra gaskorridoren i östra Polen |
| --- | --- |

6.2.2

Norra-södra gaskorridoren i östra Polen

och

| 6.2.13 | Utveckling och utbyggnad av överföringskapaciteten hos sammanlänkningen Slovakien–Ungern |
| --- | --- |

6.2.13

Utveckling och utbyggnad av överföringskapaciteten hos sammanlänkningen Slovakien–Ungern

6.5

Klustret LNG-terminal i Krk, med rörledningar för anslutning och förbindelse mot Ungern och länder längre bort; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

| 6.5.1 | Utveckling av en LNG-terminal i Krk (HR) upp till 2,6 miljarder kubikmeter per år – fas I och anslutande rörledning Omišalj–Zlobin (HR) |
| --- | --- |

6.5.1

Utveckling av en LNG-terminal i Krk (HR) upp till 2,6 miljarder kubikmeter per år – fas I och anslutande rörledning Omišalj–Zlobin (HR)

| 6.5.5 | ”Kompressorstation 1” vid det kroatiska gasöverföringssystemet |
| --- | --- |

6.5.5

”Kompressorstation 1” vid det kroatiska gasöverföringssystemet

6.8

Klustret av utveckling och utbyggnad av infrastruktur för att stärka Balkans gasknutpunkt (Balkan Gas Hub); omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

| 6.8.1 | Sammanlänkning Grekland–Bulgarien [nu kallad ”IGB”] mellan Komotini (EL)–Stara Zagora (BG) och kompressorstation vid Kipi (EL) |
| --- | --- |

6.8.1

Sammanlänkning Grekland–Bulgarien [nu kallad ”IGB”] mellan Komotini (EL)–Stara Zagora (BG) och kompressorstation vid Kipi (EL)

| 6.8.2 | Sanering, modernisering och utbyggnad av det bulgariska överföringssystemet |
| --- | --- |

6.8.2

Sanering, modernisering och utbyggnad av det bulgariska överföringssystemet

| 6.8.3 | Sammanlänkning för gas Bulgarien–Serbien [nu kallad ”IBS”] (6.10 i den tredje förteckningen över projekt av gemensamt intresse) |
| --- | --- |

6.8.3

Sammanlänkning för gas Bulgarien–Serbien [nu kallad ”IBS”] (6.10 i den tredje förteckningen över projekt av gemensamt intresse)

6.9

| 6.9.1 | LNG-terminal i norra Grekland |
| --- | --- |

6.9.1

LNG-terminal i norra Grekland

6.20

Klustret för att öka lagringskapaciteten i sydöstra Europa; omfattar ett eller flera av följande projekt av gemensamt intresse:

| 6.20.2 | Utbyggnad av UGS-anläggning i Chiren (BG) |
| --- | --- |

6.20.2

Utbyggnad av UGS-anläggning i Chiren (BG)

| 6.20.3 | UGS-anläggning i södra Kavala och mätar- och regleringsstation (EL) |
| --- | --- |

6.20.3

UGS-anläggning i södra Kavala och mätar- och regleringsstation (EL)

Dessutom ett av följande projekt av gemensamt intresse:

| 6.20.4 | Lagringsanläggning i Depomures i Rumänien |
| --- | --- |

6.20.4

Lagringsanläggning i Depomures i Rumänien

| 6.20.6 | Underjordisk gaslagring i Sarmasel i Rumänien |
| --- | --- |

6.20.6

Underjordisk gaslagring i Sarmasel i Rumänien

6.23

Sammanlänkning Ungern–Slovenien–Italien (Nagykanizsa (HU) – Tornyiszentmiklós (HU) – Lendava (SI) – Kidričevo SI) – Ajdovščina (SI) – Šempeter (SI) – Gorizia (IT))

6.24

Klustret för stegvis kapacitetsökning i den dubbelriktade överföringskorridoren Bulgarien – Rumänien – Ungern – Österrike (nu kallat ”ROHUAT/BRUA”) för att möjliggöra kapacitet vid sammanlänkningen Rumänien–Ungern på 1,75 miljarder kubikmeter per år i fas 1, 4,4 miljarder kubikmeter per år i fas 2, och inkluderande av nya resurser från Svarta havet i fas 2:

| 6.24.1 | ROHU(AT)/BRUA – fas 1, inklusive:






  — | Utveckling av överföringskapaciteten i Rumänien från Podișor till Recas, inklusive en ny rörledning, mätarstation och tre nya kompressorstationer i Podisor, Bibesti och Jupa |
| --- | --- | --- |

6.24.1

ROHU(AT)/BRUA – fas 1, inklusive:

—

Utveckling av överföringskapaciteten i Rumänien från Podișor till Recas, inklusive en ny rörledning, mätarstation och tre nya kompressorstationer i Podisor, Bibesti och Jupa

| 6.24.4 | ROHU(AT)/BRUA – fas 2, inklusive:






  — | Kompressorstation Városföld (HU) |
| --- | --- | --- |

6.24.4

ROHU(AT)/BRUA – fas 2, inklusive:

—

Kompressorstation Városföld (HU)

| — | Utbyggnad av överföringskapaciteten i Rumänien från Recas till Horia i riktning mot Ungern upp till 4,4 miljarder kubikmeter per år och utbyggnad av kompressorstationerna i Podisor, Bibesti och Jupa |
| --- | --- |

—

Utbyggnad av överföringskapaciteten i Rumänien från Recas till Horia i riktning mot Ungern upp till 4,4 miljarder kubikmeter per år och utbyggnad av kompressorstationerna i Podisor, Bibesti och Jupa

| — | Rörledning Svartahavskusten – Podișor (RO) för övertagande av gas från Svarta havet |
| --- | --- |

—

Rörledning Svartahavskusten – Podișor (RO) för övertagande av gas från Svarta havet

| — | Omvänt gasflöde Rumänien–Ungern: Ungerska avsnittet, kompressorstation, andra steget vid Csanádpalota (HU) |
| --- | --- |

—

Omvänt gasflöde Rumänien–Ungern: Ungerska avsnittet, kompressorstation, andra steget vid Csanádpalota (HU)

6.26

| 6.26.1 | Klustret Kroatien – Slovenien – Österrike vid Rogatec, inklusive:






  — | Sammanlänkning Kroatien – Slovenien (Lučko – Zabok – Rogatec)— |
| --- | --- | --- |

6.26.1

Klustret Kroatien – Slovenien – Österrike vid Rogatec, inklusive:

—

Sammanlänkning Kroatien – Slovenien (Lučko – Zabok – Rogatec)—

| — | Kompressorstation Kidričevo, fas 2 av uppgraderingen (SI) |
| --- | --- |

—

Kompressorstation Kidričevo, fas 2 av uppgraderingen (SI)

| — | Kompressorstation 2 och 3 vid det kroatiska gasöverföringssystemet |
| --- | --- |

—

Kompressorstation 2 och 3 vid det kroatiska gasöverföringssystemet

| — | GCA 2015/08: Entry/Exit Murfeld (AT) |
| --- | --- |

—

GCA 2015/08: Entry/Exit Murfeld (AT)

| — | Uppgradering av sammanlänkningen Murfeld/Ceršak (AT-SI) |
| --- | --- |

—

Uppgradering av sammanlänkningen Murfeld/Ceršak (AT-SI)

| — | Uppgradering av sammanlänkningen Rogatec |
| --- | --- |

—

Uppgradering av sammanlänkningen Rogatec

6.27

LNG Gdansk (PL)

7.   Prioriterad korridor: den södra gaskorridoren (”SGC”)

| Nr | Definition |
| --- | --- |
| 7.1 | Klustret av projekt av gemensamt intresse med integrerad, specifik och skalbar transportinfrastruktur och tillhörande utrustning för transport av minst 10 miljarder kubikmeter gas per år från nya gaskällor i området kring Kaspiska havet, genom Azerbajdzjan, Georgien och Turkiet och som når EU:s marknader i Grekland och Italien; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  7.1.1 | Gasledning till EU från Turkmenistan och Azerbajdzjan via Georgien och Turkiet, [nu kallad kombinationen av ”Trans-Caspian Gas Pipeline” (TCP), ”South-Caucasus Pipeline FutureExpansion” (SCPFX)] |

Nr

Definition

7.1

Klustret av projekt av gemensamt intresse med integrerad, specifik och skalbar transportinfrastruktur och tillhörande utrustning för transport av minst 10 miljarder kubikmeter gas per år från nya gaskällor i området kring Kaspiska havet, genom Azerbajdzjan, Georgien och Turkiet och som når EU:s marknader i Grekland och Italien; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

7.1.1

Gasledning till EU från Turkmenistan och Azerbajdzjan via Georgien och Turkiet, [nu kallad kombinationen av ”Trans-Caspian Gas Pipeline” (TCP), ”South-Caucasus Pipeline FutureExpansion” (SCPFX)]

| 7.1.3 | Gasledning från Grekland till Italien via Albanien och Adriatiska havet [nu kallad ”Trans-Adriatic Pipeline” (TAP)], inklusive mätar- och regleringsstation och kompressorstation vid Nea Messimvria samt TAP-sammanlänkningen |
| --- | --- |

7.1.3

Gasledning från Grekland till Italien via Albanien och Adriatiska havet [nu kallad ”Trans-Adriatic Pipeline” (TAP)], inklusive mätar- och regleringsstation och kompressorstation vid Nea Messimvria samt TAP-sammanlänkningen

7.3

Klustret av projekt av gemensamt intresse för infrastruktur för att transportera ny gas från gasreserverna i östra Medelhavet, med bland annat följande:

| 7.3.1 | Rörledning från gasreserverna i östra Medelhavet till Greklands fastland via Kreta [nu kallad ”EastMed Pipeline”], med mätar- och regleringsstation vid Megalopoli |
| --- | --- |

7.3.1

Rörledning från gasreserverna i östra Medelhavet till Greklands fastland via Kreta [nu kallad ”EastMed Pipeline”], med mätar- och regleringsstation vid Megalopoli

som följande projekt av gemensamt intresse är beroende av:

| 7.3.3 | Gasledning till havs från Grekland till Italien [nu kallad ”Poseidon Pipeline”] |
| --- | --- |

7.3.3

Gasledning till havs från Grekland till Italien [nu kallad ”Poseidon Pipeline”]

| 7.3.4 | Förstärkning av den syd-nordliga inhemska överföringskapaciteten i Italien [nu kallad ”Adriatica Line”] och förstärkning av den inhemska överföringskapaciteten i regionen Apulien [Matagiola–Massafra-ledningen] |
| --- | --- |

7.3.4

Förstärkning av den syd-nordliga inhemska överföringskapaciteten i Italien [nu kallad ”Adriatica Line”] och förstärkning av den inhemska överföringskapaciteten i regionen Apulien [Matagiola–Massafra-ledningen]

7.5

Utveckling av gasinfrastrukturen i Cypern [nu kallad ”Cyprus Gas2EU”]

8.   Prioriterad korridor ”Den baltiska energimarknadens sammanlänkningsplan för gas” (”BEMIP Gas”)

| Nr | Definition |
| --- | --- |
| 8.2 | Klustret för uppgradering av infrastruktur i östra Östersjöområdet; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  8.2.1 | Utbyggnad av sammanlänkningen Lettland–Litauen |

Nr

Definition

8.2

Klustret för uppgradering av infrastruktur i östra Östersjöområdet; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

8.2.1

Utbyggnad av sammanlänkningen Lettland–Litauen

| 8.2.4 | Utbyggnad av underjordisk gaslagring i Inčukalns (LV) |
| --- | --- |

8.2.4

Utbyggnad av underjordisk gaslagring i Inčukalns (LV)

8.3

Klustet för infrastruktur; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

| 8.3.1 | Förstärkning av sammanlänkningen Nybro–Polen/Danmark |
| --- | --- |

8.3.1

Förstärkning av sammanlänkningen Nybro–Polen/Danmark

| 8.3.2 | Sammanlänkning Polen–Danmark [nu kallad ”Baltic Pipe”] |
| --- | --- |

8.3.2

Sammanlänkning Polen–Danmark [nu kallad ”Baltic Pipe”]

8.5

Sammanlänkning Polen-Litauen [i dag GIPL]

9.   Prioriterad korridor: för oljeförsörjningssammanlänkningar i centrala Östeuropa (OSC)

| Nr | Definition |
| --- | --- |
| 9.1 | Ledningen Adamowo – Brody: anslutning mellan JSC Uktransnaftas hanteringsanläggning i Brody (Ukraina) och Adamowo Tank Farm (Polen) |
| 9.2 | Ledningen Bratislava – Schwechat: ledning som förbinder Schwechat (Österrike) och Bratislava (Slovakien) |
| 9.4 | Ledningen Litvinov (Tjeckien) – Spergau (Tyskland): utvidgningsprojekt för råoljeledningen från Druzhba till raffinaderiet TRM Spergau |
| 9.5 | Klustret för en rörledning i Pommern (Polen); omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  9.5.1 | Uppförande av oljeterminal i Gdańsk (fas II) |

Nr

Definition

9.1

Ledningen Adamowo – Brody: anslutning mellan JSC Uktransnaftas hanteringsanläggning i Brody (Ukraina) och Adamowo Tank Farm (Polen)

9.2

Ledningen Bratislava – Schwechat: ledning som förbinder Schwechat (Österrike) och Bratislava (Slovakien)

9.4

Ledningen Litvinov (Tjeckien) – Spergau (Tyskland): utvidgningsprojekt för råoljeledningen från Druzhba till raffinaderiet TRM Spergau

9.5

Klustret för en rörledning i Pommern (Polen); omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

9.5.1

Uppförande av oljeterminal i Gdańsk (fas II)

| 9.5.2 | Utvidgning av den pommerska ledningen: ledningens andra dubblerade ledning |
| --- | --- |

9.5.2

Utvidgning av den pommerska ledningen: ledningens andra dubblerade ledning

9.6

TAL Plus: Kapacitetsutvidgning av TAL-ledningen mellan Trieste (Italien) och Ingolstadt (Tyskland)

10.   Prioriterat temaområde utbyggnad av smarta nät

| Nr | Definition |
| --- | --- |
| 10.3 | SINCRO.GRID (Slovenien, Kroatien) – En innovativ integrering av samverkande, mogna teknikbaserade lösningar för att simultant öka driftsäkerheten för de slovenska och kroatiska elsystemen |
| 10.4 | ACON (Tjeckien, Slovakien) – Det huvudsakliga syftet med ACON (Again COnnected Networks) är att främja integreringen av de tjeckiska och slovakiska elmarknaderna |
| 10.6 | Smart Border Initiative (Frankrike, Tyskland) – Smart Border Initiative ska koppla samman Frankrikes respektive Tysklands åtgärder till stöd för dessa länders städer och regioner i strategierna för energiomställning och integration i den europeiska marknaden |
| 10.7 | Danube InGrid (Ungern, Slovakien) – projektet bidrar till att förbättra den gränsöverskridande samordningen av förvaltningen av elnät, med fokus på att inhämta och utbyta uppgifter på ett mer effektivt sätt |
| 10.8 | Dataöverbryggning (Estland, Lettland, Litauen, Danmark, Finland, Frankrike) – syftar till att skapa en europeisk plattform för dataöverbryggning och därigenom möjliggöra integrering av olika typer av data (data från smarta mätare, operativa data i nätverk, marknadsdata), med sikte på att utveckla skalbara och reproducerbara lösning för EU |
| 10.9 | Gränsöverskridande flexibilitetsprojekt (Estland, Finland) – syftar till att stödja en integrering av energi från förnybara energikällor och öka försörjningstryggheten genom att erbjuda Estland, Finland och Åland gränsöverskridande flexibilitetstjänster via distributionssystemet |

Nr

Definition

10.3

SINCRO.GRID (Slovenien, Kroatien) – En innovativ integrering av samverkande, mogna teknikbaserade lösningar för att simultant öka driftsäkerheten för de slovenska och kroatiska elsystemen

10.4

ACON (Tjeckien, Slovakien) – Det huvudsakliga syftet med ACON (Again COnnected Networks) är att främja integreringen av de tjeckiska och slovakiska elmarknaderna

10.6

Smart Border Initiative (Frankrike, Tyskland) – Smart Border Initiative ska koppla samman Frankrikes respektive Tysklands åtgärder till stöd för dessa länders städer och regioner i strategierna för energiomställning och integration i den europeiska marknaden

10.7

Danube InGrid (Ungern, Slovakien) – projektet bidrar till att förbättra den gränsöverskridande samordningen av förvaltningen av elnät, med fokus på att inhämta och utbyta uppgifter på ett mer effektivt sätt

10.8

Dataöverbryggning (Estland, Lettland, Litauen, Danmark, Finland, Frankrike) – syftar till att skapa en europeisk plattform för dataöverbryggning och därigenom möjliggöra integrering av olika typer av data (data från smarta mätare, operativa data i nätverk, marknadsdata), med sikte på att utveckla skalbara och reproducerbara lösning för EU

10.9

Gränsöverskridande flexibilitetsprojekt (Estland, Finland) – syftar till att stödja en integrering av energi från förnybara energikällor och öka försörjningstryggheten genom att erbjuda Estland, Finland och Åland gränsöverskridande flexibilitetstjänster via distributionssystemet

11.   Prioriterat temaområde motorvägar för el

Förteckning över ”Projekt av gemensamt intresse med dubbel märkning som motorvägar för el”

| Nr | Definition |
| --- | --- |
| Prioriterad korridor: ”Northern Seas Offshore Grid (NSOG)” |
| 1.3 | Klustret Danmark–Tyskland; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:






  1.3.1 | Sammanlänkning mellan Endrup (DK) och Klixbüll (DE) |

Nr

Definition

Prioriterad korridor: ”Northern Seas Offshore Grid (NSOG)”

1.3

Klustret Danmark–Tyskland; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

1.3.1

Sammanlänkning mellan Endrup (DK) och Klixbüll (DE)

1.6

Sammanlänkning Frankrike–Irland mellan La Martyre (FR) och Great Island eller Knockraha (IE) [nu kallad ”Celtic Interconnector”]

1.7

Klustret för sammanlänkningar Frankrike–Förenade kungariket; omfattar ett eller flera av följande projekt av gemensamt intresse:

| 1.7.1 | Sammanlänkning mellan Cotentin (FR) och omgivningen kring Exeter (UK) [nu kallad ”FAB”] |
| --- | --- |

1.7.1

Sammanlänkning mellan Cotentin (FR) och omgivningen kring Exeter (UK) [nu kallad ”FAB”]

| 1.7.3 | Sammanlänkning mellan Coquelles (FR) och Folkestone (UK) [nu kallad ”ElecLink”] |
| --- | --- |

1.7.3

Sammanlänkning mellan Coquelles (FR) och Folkestone (UK) [nu kallad ”ElecLink”]

| 1.7.5 | Sammanlänkning mellan omgivningen kring Dunkerque (FR) och omgivningen kring Kingsnorth (UK) [nu kallad ”Gridlink”] |
| --- | --- |

1.7.5

Sammanlänkning mellan omgivningen kring Dunkerque (FR) och omgivningen kring Kingsnorth (UK) [nu kallad ”Gridlink”]

1.8

Klustret Tyskland–Norge [nu kallat ”NordLink”]

| 1.8.1 | Sammanlänkning mellan Wilster (DE) och Tonstad (NO) |
| --- | --- |

1.8.1

Sammanlänkning mellan Wilster (DE) och Tonstad (NO)

1.10

Klustret för sammanlänkningar Förenade kungariket–Norge; omfattar ett eller flera av följande projekt av gemensamt intresse:

| 1.10.1 | Sammanlänkning mellan Blythe (UK) och Kvilldal (NO) [nu kallad ”North Sea Link”] |
| --- | --- |

1.10.1

Sammanlänkning mellan Blythe (UK) och Kvilldal (NO) [nu kallad ”North Sea Link”]

| 1.10.2 | Sammanlänkning mellan Peterhead (UK) och Simadalen (NO) [nu kallad ”NorthConnect”] |
| --- | --- |

1.10.2

Sammanlänkning mellan Peterhead (UK) och Simadalen (NO) [nu kallad ”NorthConnect”]

1.14

Sammanlänkning mellan Revsing (DK) och Bicker Fen (UK) [nu kallad ”Viking Link”]

1.15

Sammanlänkning mellan Antwerpen-området (BE) och omgivningen kring Kemsley (UK) [nu kallad ”Nautilus”]

1.16

Sammanlänkning mellan Nederländerna och Förenade kungariket

1.19

En eller flera knutpunkter i Nordsjön med sammanlänkningar till angränsande Nordsjöländer (Danmark, Tyskland, Nederländerna) [nu kallad ”North Sea Wind Power Hub”]

1.20

Sammanlänkning mellan Tyskland och Förenade kungariket [nu kallad ”NeuConnect”]

Prioriterad korridor: “North-South Electricity Interconnections in Western Europe (”NSI West Electricity”)

2.7

Sammanlänkning mellan Aquitaine (FR) och Baskien (ES) [nu kallad ”Biscay Gulf”]

2.9

Inhemsk förbindelseledning mellan Osterath och Philippsburg (DE) för att öka kapaciteten vid västra gränsen [nu kallad ”Ultranet”]

2.10

Inhemsk förbindelseledning mellan Brunsbüttel/Wilster och Grοβgartach/Bergrheinfeld-West (DE) för att öka kapaciteten vid norra och södra gränsen [nu kallad ”Suedlink”]

2.13

Klustret sammanlänkningar Irland–Förenade kungariket; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

| 2.13.1 | Sammanlänkning mellan Woodland (IE) och Turleenan (UK) |
| --- | --- |

2.13.1

Sammanlänkning mellan Woodland (IE) och Turleenan (UK)

| 2.13.2 | Sammanlänkning mellan Srananagh (IE) och Turleenan (UK) |
| --- | --- |

2.13.2

Sammanlänkning mellan Srananagh (IE) och Turleenan (UK)

Prioriterad korridor: ”Sammanlänkningar för el i nord-sydlig riktning i de mellersta och östra samt södra delarna av Europa” (”NSI East Electricity”)

3.10

Klustret Israel–Cypern–Grekland [nu kallat ”EUROASIA Interconnector”]; omfattar följande projekt av gemensamt intresse:

| 3.10.1 | Sammanlänkning mellan Hadera (IL) och Kofinou (CY) |
| --- | --- |

3.10.1

Sammanlänkning mellan Hadera (IL) och Kofinou (CY)

| 3.10.2 | Sammanlänkning mellan Kofinou (CY) och Korakia, Kreta (EL) |
| --- | --- |

3.10.2

Sammanlänkning mellan Kofinou (CY) och Korakia, Kreta (EL)

3.12

Inhemsk förbindelseledning i Tyskland mellan Wolmirstedt och Isar för att öka den inhemska nord-sydliga överföringskapaciteten [nu kallad ”SuedOstLink”]

12.   Gränsöverskridande koldioxidnät

| Nr | Definition |
| --- | --- |
| 12.2 | CO2-Sapling Project är infrastrukturdelen i Acorn-projektet som omfattar hela CCS-kedjan (Förenade kungariket, i senare faser Nederländerna, Norge) |
| 12.3 | CO2 TransPorts syftar till att skapa infrastruktur som gör det möjligt att underlätta storskalig avskiljning, transport och lagring av koldioxid från Rotterdam, Antwerpen och North Sea Port |
| 12.4 | Northern lights-projektet – ett kommersiellt länkningsprojekt för gränsöverskridande koldioxidtransport mellan flera europeiska initiativ avseende koldioxidavskiljning (Förenade kungariket, Irland, Belgien, Nederländerna, Frankrike, Sverige) och transportera den avskilda koldioxiden på fartyg till ett lagringsställe på den norska kontinentalsockeln |
| 12.5 | Inom ramen för Athos-projektet föreslås en infrastruktur för att transportera koldioxid från industriområden i Nederländerna, med möjlighet att ta emot ytterligare koldioxid från andra länder, exempelvis Irland och Tyskland; tanken är att utveckla en öppet tillgänglig och gränsöverskridande transportinfrastruktur för stora volymer som är driftskompatibel. |
| 12.6 | Ervia Cork-projektets syfte är att återanpassa befintliga naturgasledningar på land och till havs och bygga en ny specialkoldioxidledning för transport av avskild koldioxid från anläggningar för avskiljning, användning och lagring av koldioxid (CCUS) inom tung industri och från gaskombiverk till en lagringsanläggning. |

Nr

Definition

12.2

CO2-Sapling Project är infrastrukturdelen i Acorn-projektet som omfattar hela CCS-kedjan (Förenade kungariket, i senare faser Nederländerna, Norge)

12.3

CO2 TransPorts syftar till att skapa infrastruktur som gör det möjligt att underlätta storskalig avskiljning, transport och lagring av koldioxid från Rotterdam, Antwerpen och North Sea Port

12.4

Northern lights-projektet – ett kommersiellt länkningsprojekt för gränsöverskridande koldioxidtransport mellan flera europeiska initiativ avseende koldioxidavskiljning (Förenade kungariket, Irland, Belgien, Nederländerna, Frankrike, Sverige) och transportera den avskilda koldioxiden på fartyg till ett lagringsställe på den norska kontinentalsockeln

12.5

Inom ramen för Athos-projektet föreslås en infrastruktur för att transportera koldioxid från industriområden i Nederländerna, med möjlighet att ta emot ytterligare koldioxid från andra länder, exempelvis Irland och Tyskland; tanken är att utveckla en öppet tillgänglig och gränsöverskridande transportinfrastruktur för stora volymer som är driftskompatibel.

12.6

Ervia Cork-projektets syfte är att återanpassa befintliga naturgasledningar på land och till havs och bygga en ny specialkoldioxidledning för transport av avskild koldioxid från anläggningar för avskiljning, användning och lagring av koldioxid (CCUS) inom tung industri och från gaskombiverk till en lagringsanläggning.

C.   Förteckningar över “Projekt som inte längre anses vara projekt av gemensamt intresse” och ”Projekt som har blivit integrerade delar av andra projekt av gemensamt intresse i den andra och/eller den tredje förteckningen över projekt av gemensamt intresse”

1.   Prioriterad korridor:
  ”
  Northern Seas Offshore Grid (NSOG)”

| Nummer för projekt av gemensamt intresse som inte längre anses vara projekt av gemensamt intresse |
| --- |
| 1.1.1 |
| 1.1.2 |
| 1.1.3 |
| 1.2 |
| 1.3.2 |
| 1.4 |
| 1.5 |
| 1.7.4 |
| 1.8.2 |
| 1.9.2 |
| 1.9.3 |
| 1.9.4 |
| 1.9.5 |
| 1.9.6 |
| 1.11.1 |
| 1.11.2 |
| 1.11.3 |
| 1.11.4 |
| 1.12.1 |
| 1.12.2 |
| 1.12.5 |

Nummer för projekt av gemensamt intresse som inte längre anses vara projekt av gemensamt intresse

1.1.1

1.1.2

1.1.3

1.2

1.3.2

1.4

1.5

1.7.4

1.8.2

1.9.2

1.9.3

1.9.4

1.9.5

1.9.6

1.11.1

1.11.2

1.11.3

1.11.4

1.12.1

1.12.2

1.12.5

2.   Prioriterad korridor:
  ”
  North-South Electricity Interconnections in Western Europe (NSI West Electricity)”

| Nummer för projekt av gemensamt intresse som inte längre anses vara projekt av gemensamt intresse |
| --- |
| 2.2.1 |
| 2.2.2 |
| 2.2.3 |
| 2.2.4 |
| 2.3.1 |
| 2.3.2 |
| 2.5.1 |
| 2.5.2 |
| 2.6 |
| 2.8 |
| 2.11.1 |
| 2.11.2 |
| 2.11.3 |
| 2.12 |
| 2.15.1 |
| 2.15.2 |
| 2.15.3 |
| 2.15.4 |
| 2.16.2 |
| 2.19 |
| 2.20 |
| 2.21 |
| 2.22 |
| 2.24 |
| 2.25.1 |
| 2.25.2 |
| 2.26 |
| 2.28.1 |

Nummer för projekt av gemensamt intresse som inte längre anses vara projekt av gemensamt intresse

2.2.1

2.2.2

2.2.3

2.2.4

2.3.1

2.3.2

2.5.1

2.5.2

2.6

2.8

2.11.1

2.11.2

2.11.3

2.12

2.15.1

2.15.2

2.15.3

2.15.4

2.16.2

2.19

2.20

2.21

2.22

2.24

2.25.1

2.25.2

2.26

2.28.1

| Projekt som har blivit integrerade delar av andra projekt av gemensamt intresse i den andra och/eller den tredje förteckningen över projekt av gemensamt intresse |
| --- |
| Projektets ursprungliga nummer för projekt av gemensamt intresse | Numret på ett projekt av gemensamt intresse i vilket projektet integrerades |
| 2.1 | 3.1.4 |

Projekt som har blivit integrerade delar av andra projekt av gemensamt intresse i den andra och/eller den tredje förteckningen över projekt av gemensamt intresse

Projektets ursprungliga nummer för projekt av gemensamt intresse

Numret på ett projekt av gemensamt intresse i vilket projektet integrerades

2.1

3.1.4

3.   Prioriterad korridor:
  ”
  Sammanlänkningar för el i nord-sydlig riktning i de mellersta och östra samt södra delarna av Europa” (
  ”
  NSI East Electricity”)

| Nummer för projekt av gemensamt intresse som inte längre anses vara projekt av gemensamt intresse |
| --- |
| 3.1.3 |
| 3.2.1 |
| 3.2.2 |
| 3.2.3 |
| 3.3 |
| 3.5.1 |
| 3.5.2 |
| 3.6.1 |
| 3.6.2 |
| 3.8.2 |
| 3.8.3 |
| 3.8.6 |
| 3.9.2 |
| 3.9.3 |
| 3.9.4 |
| 3.10.3 |
| 3.13 |
| 3.14.1 |
| 3.15.1 |
| 3.15.2 |
| 3.16.2 |
| 3.16.3 |
| 3.18.1 |
| 3.18.2 |
| 3.19.2 |
| 3.19.3 |
| 3.20.1 |
| 3.20.2 |
| 3.22.5 |
| 3.25 |
| 3.26 |

Nummer för projekt av gemensamt intresse som inte längre anses vara projekt av gemensamt intresse

3.1.3

3.2.1

3.2.2

3.2.3

3.3

3.5.1

3.5.2

3.6.1

3.6.2

3.8.2

3.8.3

3.8.6

3.9.2

3.9.3

3.9.4

3.10.3

3.13

3.14.1

3.15.1

3.15.2

3.16.2

3.16.3

3.18.1

3.18.2

3.19.2

3.19.3

3.20.1

3.20.2

3.22.5

3.25

3.26

| Projekt som har blivit integrerade delar av andra projekt av gemensamt intresse i den andra och/eller den tredje förteckningen över projekt av gemensamt intresse |
| --- |
| Projektets ursprungliga nummer för projekt av gemensamt intresse | Numret på ett projekt av gemensamt intresse i vilket projektet integrerades |
| 3.19.1 | 3.22.5 |

Projekt som har blivit integrerade delar av andra projekt av gemensamt intresse i den andra och/eller den tredje förteckningen över projekt av gemensamt intresse

Projektets ursprungliga nummer för projekt av gemensamt intresse

Numret på ett projekt av gemensamt intresse i vilket projektet integrerades

3.19.1

3.22.5

4.   Prioriterad korridor:
  ”
  Den baltiska energimarknadens sammanlänkningsplan” (
  ”
  BEMIP Electricity”)

| Nummer för projekt av gemensamt intresse som inte längre anses vara projekt av gemensamt intresse |
| --- |
| 4.1 |
| 4.4.1 |
| 4.5.1 |
| 4.5.3 |
| 4.5.4 |
| 4.5.5 |
| 4.8.5 |
| 4.8.6 |

Nummer för projekt av gemensamt intresse som inte längre anses vara projekt av gemensamt intresse

4.1

4.4.1

4.5.1

4.5.3

4.5.4

4.5.5

4.8.5

4.8.6

| Projekt som har blivit integrerade delar av andra projekt av gemensamt intresse i den andra och/eller den tredje förteckningen över projekt av gemensamt intresse |
| --- |
| Projektets ursprungliga nummer för projekt av gemensamt intresse | Numret på ett projekt av gemensamt intresse i vilket projektet integrerades |
| 4.3 | 4.8.9 |
| 4.9 | 4.8.9 |

Projekt som har blivit integrerade delar av andra projekt av gemensamt intresse i den andra och/eller den tredje förteckningen över projekt av gemensamt intresse

Projektets ursprungliga nummer för projekt av gemensamt intresse

Numret på ett projekt av gemensamt intresse i vilket projektet integrerades

4.3

4.8.9

4.9

4.8.9

5.   Prioriterad korridor:
  ”
  Sammanlänkningar för gas i nord-sydlig riktning i västra Europa” (
  ”
  NSI West Gas”)

| Nummer för projekt av gemensamt intresse som inte längre anses vara projekt av gemensamt intresse |
| --- |
| 5.1.1 |
| 5.1.2 |
| 5.1.3 |
| 5.2 |
| 5.4.1 |
| 5.4.2 |
| 5.5.1 |
| 5.5.2 |
| 5.6 |
| 5.7.1 |
| 5.7.2 |
| 5.9 |
| 5.10 |
| 5.11 |
| 5.12 |
| 5.13 |
| 5.14 |
| 5.15.1 |
| 5.15.2 |
| 5.15.3 |
| 5.15.4 |
| 5.15.5 |
| 5.16 |
| 5.17.1 |
| 5.17.2 |
| 5.18 |
| 5.20 |

Nummer för projekt av gemensamt intresse som inte längre anses vara projekt av gemensamt intresse

5.1.1

5.1.2

5.1.3

5.2

5.4.1

5.4.2

5.5.1

5.5.2

5.6

5.7.1

5.7.2

5.9

5.10

5.11

5.12

5.13

5.14

5.15.1

5.15.2

5.15.3

5.15.4

5.15.5

5.16

5.17.1

5.17.2

5.18

5.20

| Projekt som har blivit integrerade delar av andra projekt av gemensamt intresse i den andra och/eller den tredje förteckningen över projekt av gemensamt intresse |
| --- |
| Projektets ursprungliga nummer för projekt av gemensamt intresse | Numret på ett projekt av gemensamt intresse i vilket projektet integrerades |
| 5.8.1 | 5.5.2 |
| 5.8.2 | 5.5.2 |

Projekt som har blivit integrerade delar av andra projekt av gemensamt intresse i den andra och/eller den tredje förteckningen över projekt av gemensamt intresse

Projektets ursprungliga nummer för projekt av gemensamt intresse

Numret på ett projekt av gemensamt intresse i vilket projektet integrerades

5.8.1

5.5.2

5.8.2

5.5.2

6.   Prioriterad korridor:
  ”
  Sammanlänkningar för gas i nord-sydlig riktning i de centrala och östra samt sydöstra delarna av Europa” (
  ”
  NSI East Gas”)

| Nummer för projekt av gemensamt intresse som inte längre anses vara projekt av gemensamt intresse |
| --- |
| 6.2.10 |
| 6.2.11 |
| 6.2.12 |
| 6.2.14 |
| 6.3 |
| 6.4 |
| 6.5.3 |
| 6.5.4 |
| 6.5.6 |
| 6.7 |
| 6.8.3 |
| 6.9.2 |
| 6.9.3 |
| 6.11 |
| 6.12 |
| 6.16 |
| 6.17 |
| 6.19 |
| 6.20.1 |
| 6.20.5 |
| 6.21 |
| 6.22.1 |
| 6.22.2 |
| 6.24.1
  Utlyfta projekt: omvänt gasflöde Rumänien-Ungern Ungerska avsnittet, kompressorstation, första steget vid Csanádpalota
  Utlyfta projekt: GCA kompressorstation i Mosonmagyarovar (utveckling på den österrikiska sidan) |
| 6.24.4
  Utlyfta projekt: Rörledning Ercsi–Százhalombatta (HU)
  Utlyfta projekt: omvänt gasflöde Rumänien-Ungern Ungerska avsnittet, kompressorstation, första steget vid Csanádpalota |
| 6.24.10 |
| 6.25.1 |
| 6.25.2 |
| 6.25.4 |

Nummer för projekt av gemensamt intresse som inte längre anses vara projekt av gemensamt intresse

6.2.10

6.2.11

6.2.12

6.2.14

6.3

6.4

6.5.3

6.5.4

6.5.6

6.7

6.8.3

6.9.2

6.9.3

6.11

6.12

6.16

6.17

6.19

6.20.1

6.20.5

6.21

6.22.1

6.22.2

6.24.1

Utlyfta projekt: omvänt gasflöde Rumänien-Ungern Ungerska avsnittet, kompressorstation, första steget vid Csanádpalota

Utlyfta projekt: GCA kompressorstation i Mosonmagyarovar (utveckling på den österrikiska sidan)

6.24.4

Utlyfta projekt: Rörledning Ercsi–Százhalombatta (HU)

Utlyfta projekt: omvänt gasflöde Rumänien-Ungern Ungerska avsnittet, kompressorstation, första steget vid Csanádpalota

6.24.10

6.25.1

6.25.2

6.25.4

| Projekt som har blivit integrerade delar av andra projekt av gemensamt intresse i den andra och/eller den tredje förteckningen över projekt av gemensamt intresse |
| --- |
| Projektets ursprungliga nummer för projekt av gemensamt intresse | Numret på ett projekt av gemensamt intresse i vilket projektet integrerades |
| 6.1.1 | 6.2.10 |
| 6.1.2 | 6.2.11 |
| 6.1.3 | 6.2.11 |
| 6.1.4 | 6.2.11 |
| 6.1.5 | 6.2.11 |
| 6.1.6 | 6.2.11 |
| 6.1.7 | 6.2.11 |
| 6.1.8 | 6.2.2 |
| 6.1.9 | 6.2.11 |
| 6.1.10 | 6.2.2 |
| 6.1.11 | 6.2.2 |
| 6.1.12 | 6.2.12 |
| 6.2.3 | 6.2.2 |
| 6.2.4 | 6.2.2 |
| 6.2.5 | 6.2.2 |
| 6.2.6 | 6.2.2 |
| 6.2.7 | 6.2.2 |
| 6.2.8 | 6.2.2 |
| 6.2.9 | 6.2.2 |
| 6.5.2 | 6.5.6 |
| 6.6 | 6.26.1 |
| 6.8.4 | 6.25.4 |
| 6.13.1 | 6.24.4 |
| 6.13.2 | 6.24.4 |
| 6.13.3 | 6.24.4 |
| 6.14 | 6.24.1 |
| 6.15.1 | 6.24.10 |
| 6.15.2 | 6.24.10 |
| 6.18 | 7.3.4 |
| 6.24.2 | 6.24.1 |
| 6.24.3 | 6.24.1 |
| 6.24.5 | 6.24.4 |
| 6.24.6 | 6.24.4 |
| 6.24.7 | 6.24.4 |
| 6.24.8 | 6.24.4 |
| 6.24.9 | 6.24.4 |
| 6.25.3 | 6.24.10 |
| 6.26.2 | 6.26.1 |
| 6.26.3 | 6.26.1 |
| 6.26.4 | 6.26.1 |
| 6.26.5 | 6.26.1 |
| 6.26.6 | 6.26.1 |

Projekt som har blivit integrerade delar av andra projekt av gemensamt intresse i den andra och/eller den tredje förteckningen över projekt av gemensamt intresse

Projektets ursprungliga nummer för projekt av gemensamt intresse

Numret på ett projekt av gemensamt intresse i vilket projektet integrerades

6.1.1

6.2.10

6.1.2

6.2.11

6.1.3

6.2.11

6.1.4

6.2.11

6.1.5

6.2.11

6.1.6

6.2.11

6.1.7

6.2.11

6.1.8

6.2.2

6.1.9

6.2.11

6.1.10

6.2.2

6.1.11

6.2.2

6.1.12

6.2.12

6.2.3

6.2.2

6.2.4

6.2.2

6.2.5

6.2.2

6.2.6

6.2.2

6.2.7

6.2.2

6.2.8

6.2.2

6.2.9

6.2.2

6.5.2

6.5.6

6.6

6.26.1

6.8.4

6.25.4

6.13.1

6.24.4

6.13.2

6.24.4

6.13.3

6.24.4

6.14

6.24.1

6.15.1

6.24.10

6.15.2

6.24.10

6.18

7.3.4

6.24.2

6.24.1

6.24.3

6.24.1

6.24.5

6.24.4

6.24.6

6.24.4

6.24.7

6.24.4

6.24.8

6.24.4

6.24.9

6.24.4

6.25.3

6.24.10

6.26.2

6.26.1

6.26.3

6.26.1

6.26.4

6.26.1

6.26.5

6.26.1

6.26.6

6.26.1

7.   Prioriterad korridor: den södra gaskorridoren (SGC)

| Nummer för projekt av gemensamt intresse som inte längre anses vara projekt av gemensamt intresse |
| --- |
| 7.1.1
  Utlyfta projekt: Transanatoliska gasledningen |
| 7.1.2 |
| 7.1.5 |
| 7.1.7 |
| 7.2.1 |
| 7.2.2 |
| 7.2.3 |
| 7.4.1 |
| 7.4.2 |

Nummer för projekt av gemensamt intresse som inte längre anses vara projekt av gemensamt intresse

7.1.1

Utlyfta projekt: Transanatoliska gasledningen

7.1.2

7.1.5

7.1.7

7.2.1

7.2.2

7.2.3

7.4.1

7.4.2

| Projekt som har blivit integrerade delar av andra projekt av gemensamt intresse i den andra och/eller den tredje förteckningen över projekt av gemensamt intresse |
| --- |
| Projektets ursprungliga nummer för projekt av gemensamt intresse | Numret på ett projekt av gemensamt intresse i vilket projektet integrerades |
| 7.1.6 | 7.1.3 |
| 7.1.4 | 7.3.3 |
| 7.3.2 | 7.5 |

Projekt som har blivit integrerade delar av andra projekt av gemensamt intresse i den andra och/eller den tredje förteckningen över projekt av gemensamt intresse

Projektets ursprungliga nummer för projekt av gemensamt intresse

Numret på ett projekt av gemensamt intresse i vilket projektet integrerades

7.1.6

7.1.3

7.1.4

7.3.3

7.3.2

7.5

8.   Prioriterad korridor:
  ”
  Den baltiska energimarknadens sammanlänkningsplan för gas” (
  ”
  BEMIP Gas”)

| Nummer för projekt av gemensamt intresse som inte längre anses vara projekt av gemensamt intresse |
| --- |
| 8.1.1 |
| 8.1.2.1 |
| 8.1.2.2 |
| 8.1.2.3 |
| 8.1.2.4 |
| 8.2.2 |
| 8.2.3 |
| 8.4 |
| 8.6 |
| 8.7 |
| 8.8 |

Nummer för projekt av gemensamt intresse som inte längre anses vara projekt av gemensamt intresse

8.1.1

8.1.2.1

8.1.2.2

8.1.2.3

8.1.2.4

8.2.2

8.2.3

8.4

8.6

8.7

8.8

9.   Prioriterad korridor: för oljeförsörjningssammanlänkningar i centrala Östeuropa (OSC)

| Nummer för projekt av gemensamt intresse som inte längre anses vara projekt av gemensamt intresse |
| --- |
| 9.3 |

Nummer för projekt av gemensamt intresse som inte längre anses vara projekt av gemensamt intresse

9.3

10.   Prioriterat temaområde utbyggnad av smarta nät

| Nummer för projekt av gemensamt intresse som inte längre anses vara projekt av gemensamt intresse |
| --- |
| 10.1 |
| 10.2 |
| 10.5 |

Nummer för projekt av gemensamt intresse som inte längre anses vara projekt av gemensamt intresse

10.1

10.2

10.5

11.   Prioriterat temaområde motorvägar för el

| Nummer för projekt av gemensamt intresse som inte längre anses vara projekt av gemensamt intresse |
| --- |
| 1.5 |
| 1.7.4 |
| 2.2 |
| 2.4 |
| 2.5.1 |
| 3.1.3 |
| 4.1 |

Nummer för projekt av gemensamt intresse som inte längre anses vara projekt av gemensamt intresse

1.5

1.7.4

2.2

2.4

2.5.1

3.1.3

4.1

12.   Prioriterat temaområde – gränsöverskridande koldioxidnät

| Nummer för projekt av gemensamt intresse som inte längre anses vara projekt av gemensamt intresse |
| --- |
| 12.1 |

Nummer för projekt av gemensamt intresse som inte längre anses vara projekt av gemensamt intresse

12.1

---

| 11.3.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 74/20 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 74/20

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/390

av den 10 mars 2020

om ändring för trehundratolfte gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 881/2002 av den 27 maj 2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter (1), särskilt artiklarna 7.1 a och artikel 7a.1, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 förtecknas de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av penningmedel och ekonomiska resurser enligt den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 förtecknas de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av penningmedel och ekonomiska resurser enligt den förordningen.

| (2) | Den 4 mars 2020 beslutade FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté att lägga till två poster i sin förteckning över personer, grupper och enheter som bör omfattas av frysningen av penningmedel och ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

(2)

Den 4 mars 2020 beslutade FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté att lägga till två poster i sin förteckning över personer, grupper och enheter som bör omfattas av frysningen av penningmedel och ekonomiska resurser.

| (3) | Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | För att de åtgärder som föreskrivs i den här förordningen ska vara verkningsfulla bör den träda i kraft omedelbart. |
| --- | --- |

(4)

För att de åtgärder som föreskrivs i den här förordningen ska vara verkningsfulla bör den träda i kraft omedelbart.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 mars 2020.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Generaldirektör

Generaldirektoratet för finansiell stabilitet, finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen

---

(1)  
  EGT L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

---

BILAGA

I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska följande läggas till under rubriken ”Juridiska personer, grupper och enheter”:

| 1. | ”Jamaah Ansharut Daulah (alias: a) Jemaah Anshorut Daulah; b) Jamaah Ansharut Daulat. Övriga upplysningar: Inrättades 2015 som en paraplygrupp för indonesiska extremistgrupper som svor trohet till den dåvarande IS-ledaren Abu Bakr al-Baghdadi. Associerad med Islamiska staten i Irak och Levanten, förtecknad som al-Qaida i Irak (QDe.115). Dag som avses i artikel 7e e: 4.3.2020.” |
| --- | --- |

1.

”Jamaah Ansharut Daulah (alias: a) Jemaah Anshorut Daulah; b) Jamaah Ansharut Daulat. Övriga upplysningar: Inrättades 2015 som en paraplygrupp för indonesiska extremistgrupper som svor trohet till den dåvarande IS-ledaren Abu Bakr al-Baghdadi. Associerad med Islamiska staten i Irak och Levanten, förtecknad som al-Qaida i Irak (QDe.115). Dag som avses i artikel 7e e: 4.3.2020.”

| 2. | ” Islamiska staten i Irak och Levanten – Libyen (på originalspråket: الدولة الإسلامية في العراق والشام – ليبيا) (alias: a) Islamiska staten i Irak och Levanten i Libyen b) Wilayat Barqa; c) Wilayat Fezzan; d) Wilayat Tripolitania; e) Wilayat Tarablus; (f) Wilayat Al-Tarablus. Övriga upplysningar: Bildades i november 2014 efter tillkännagivande av Abu Bakr al-Baghdadi, förtecknad under Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (QDi.299). Associerad med Islamiska staten i Irak och Levanten, förtecknad som al-Qaida i Irak (QDe.115). Dag som avses i artikel 7e e: 4.3.2020.” |
| --- | --- |

2.

” Islamiska staten i Irak och Levanten – Libyen (på originalspråket: الدولة الإسلامية في العراق والشام – ليبيا) (alias: a) Islamiska staten i Irak och Levanten i Libyen b) Wilayat Barqa; c) Wilayat Fezzan; d) Wilayat Tripolitania; e) Wilayat Tarablus; (f) Wilayat Al-Tarablus. Övriga upplysningar: Bildades i november 2014 efter tillkännagivande av Abu Bakr al-Baghdadi, förtecknad under Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (QDi.299). Associerad med Islamiska staten i Irak och Levanten, förtecknad som al-Qaida i Irak (QDe.115). Dag som avses i artikel 7e e: 4.3.2020.”

| 3. | ” Islamiska staten i Irak och Levanten – Jemen(på originalspråket: الدولة الإسلامية في العراق والشام – اليمن) (alias: a) Islamiska staten i Irak och Levanten i Jemen b) Islamiska staten i Jemen c) Isil i Jemen d) Isil i Jemen e) Wilayat al-Yemen, provins i Jemen. Övriga upplysningar: Bildades i november 2014 efter avlagd trohetsed mottagen av Abu Bakr al-Baghdadi, förtecknad under Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (QDi.299). Associerad med Islamiska staten i Irak och Levanten, förtecknad som al-Qaida i Irak (QDe.115). Dag som avses i artikel 7e e: 4.3.2020.” |
| --- | --- |

3.

” Islamiska staten i Irak och Levanten – Jemen(på originalspråket: الدولة الإسلامية في العراق والشام – اليمن) (alias: a) Islamiska staten i Irak och Levanten i Jemen b) Islamiska staten i Jemen c) Isil i Jemen d) Isil i Jemen e) Wilayat al-Yemen, provins i Jemen. Övriga upplysningar: Bildades i november 2014 efter avlagd trohetsed mottagen av Abu Bakr al-Baghdadi, förtecknad under Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (QDi.299). Associerad med Islamiska staten i Irak och Levanten, förtecknad som al-Qaida i Irak (QDe.115). Dag som avses i artikel 7e e: 4.3.2020.”

---

BESLUT

| 11.3.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 74/22 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 74/22

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2020/391

av den 20 september 2019

om åtgärden SA.34402 – 2015/C (f.d. 2015/NN) som genomförts av Tyskland till förmån för Hochschul-Informations-System GmbH

[delgivet med nr C(2019) 6836]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Den 15 mars 2012 mottog kommissionen ett klagomål från Datenlotsen Informationssysteme GmbH (nedan kallat Datenlotsen eller klaganden) där det påstods att de direkta bidragen till och skatteundantagen för det offentliga företaget Hochschul-Informations-System GmbH (nedan kallat HIS) utgjorde statligt stöd enligt artikel 107 i EUF-fördraget och var oförenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(1)

Den 15 mars 2012 mottog kommissionen ett klagomål från Datenlotsen Informationssysteme GmbH (nedan kallat Datenlotsen eller klaganden) där det påstods att de direkta bidragen till och skatteundantagen för det offentliga företaget Hochschul-Informations-System GmbH (nedan kallat HIS) utgjorde statligt stöd enligt artikel 107 i EUF-fördraget och var oförenliga med den inre marknaden.

Datenlotsen

klaganden

HIS

| (2) | Genom en skrivelse av den 23 december 2015 (nedan kallad beslutet om att inleda förfarandet) underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget avseende denna åtgärd. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 23 december 2015 (nedan kallad beslutet om att inleda förfarandet) underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget avseende denna åtgärd.

beslutet om att inleda förfarandet

| (3) | Beslutet om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2) den 4 mars 2016, tillsammans med en uppmaning till berörda parter att inkomma med sina synpunkter på åtgärderna. Beslutet om att inleda förfarandet översändes till klaganden den 13 januari 2016. Tyskland svarade på beslutet om att inleda förfarandet genom en skrivelse av den 23 februari 2016. |
| --- | --- |

(3)

Beslutet om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2) den 4 mars 2016, tillsammans med en uppmaning till berörda parter att inkomma med sina synpunkter på åtgärderna. Beslutet om att inleda förfarandet översändes till klaganden den 13 januari 2016. Tyskland svarade på beslutet om att inleda förfarandet genom en skrivelse av den 23 februari 2016.

Europeiska unionens officiella tidning

2

| (4) | Kommissionen mottog synpunkter från berörda parter under tidsperioden mellan den 16 mars och den 4 maj 2016. Genom en skrivelse av den 24 maj 2016 översändes dessa synpunkter till Tyskland, som i sin tur översände sina synpunkter på dessa genom en skrivelse av den 19 juli 2016. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen mottog synpunkter från berörda parter under tidsperioden mellan den 16 mars och den 4 maj 2016. Genom en skrivelse av den 24 maj 2016 översändes dessa synpunkter till Tyskland, som i sin tur översände sina synpunkter på dessa genom en skrivelse av den 19 juli 2016.

| (5) | Kommissionen begärde ytterligare information från Tyskland den 4 april och den 9 november 2017, den 16 mars 2018 samt den 11 februari, den 4 april och den 5 juni 2019. Tyskland svarade den 6 april och den 21 november 2017, den 18 april 2018 samt den 22 februari, den 17 april och den 5 juli 2019. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen begärde ytterligare information från Tyskland den 4 april och den 9 november 2017, den 16 mars 2018 samt den 11 februari, den 4 april och den 5 juni 2019. Tyskland svarade den 6 april och den 21 november 2017, den 18 april 2018 samt den 22 februari, den 17 april och den 5 juli 2019.

| (6) | Klaganden lämnade in ytterligare information om åtgärderna den 4 november 2016 samt den 9 februari, den 31 maj och den 5 oktober 2017. |
| --- | --- |

(6)

Klaganden lämnade in ytterligare information om åtgärderna den 4 november 2016 samt den 9 februari, den 31 maj och den 5 oktober 2017.

2.   DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

2.1   Beskrivning av omständigheterna

Beskrivning av omständigheterna

| (7) | HIS bildades 1969 av stiftelsen Stiftung Volkswagenwerk som en ideell organisation. År 1976 förvärvade förbundsstaten och förbundsländerna alla andelar (3) i HIS och behöll dessa till dess att HIS omvandlades till ett kooperativ (4) (se skäl 15). Syftet med HIS var att stödja högskolor och behöriga myndigheter i deras insatser för att på ett rationellt och kostnadseffektivt sätt fullgöra sin uppgift inom högskoleutbildning. |
| --- | --- |

(7)

HIS bildades 1969 av stiftelsen Stiftung Volkswagenwerk som en ideell organisation. År 1976 förvärvade förbundsstaten och förbundsländerna alla andelar (3) i HIS och behöll dessa till dess att HIS omvandlades till ett kooperativ (4) (se skäl 15). Syftet med HIS var att stödja högskolor och behöriga myndigheter i deras insatser för att på ett rationellt och kostnadseffektivt sätt fullgöra sin uppgift inom högskoleutbildning.

3

4

| (8) | HIS drevs utan vinstsyfte (5), även om det 1976 konstituerades som ett privaträttsligt aktiebolag (GmbH). Dess stiftelseurkund bestod av konsortieavtalet, det kontraktsavtal mellan förbundsstaten och förbundsländerna genom vilket samarbetsvillkoren och skyldigheterna för HIS ägare samt stadgan fastställdes. Målen och parametrarna för den årliga verksamheten fastställdes i de årliga arbetsprogrammen/affärsplanerna. |
| --- | --- |

(8)

HIS drevs utan vinstsyfte (5), även om det 1976 konstituerades som ett privaträttsligt aktiebolag (GmbH). Dess stiftelseurkund bestod av konsortieavtalet, det kontraktsavtal mellan förbundsstaten och förbundsländerna genom vilket samarbetsvillkoren och skyldigheterna för HIS ägare samt stadgan fastställdes. Målen och parametrarna för den årliga verksamheten fastställdes i de årliga arbetsprogrammen/affärsplanerna.

5

GmbH

| (9) | Enligt stadgan skulle tillsynsnämnden bestå av ledamöter som utsetts av förbundsländerna, konferensen för högskolerektorer (en sammanslutning där tyska universitet och högskolor som drivs av eller är erkända av staten är medlemmar) och de federala myndigheterna. |
| --- | --- |

(9)

Enligt stadgan skulle tillsynsnämnden bestå av ledamöter som utsetts av förbundsländerna, konferensen för högskolerektorer (en sammanslutning där tyska universitet och högskolor som drivs av eller är erkända av staten är medlemmar) och de federala myndigheterna.

| (10) | Bland målen för HIS ingick att införa och tillämpa informationssystem för användning i förvaltningen av högskolor (6). |
| --- | --- |

(10)

Bland målen för HIS ingick att införa och tillämpa informationssystem för användning i förvaltningen av högskolor (6).

6

| (11) | Enligt konsortieavtalet och stadgan skulle avtalsparterna (förbundsstaten och förbundsländerna) gemensamt åta sig att täcka HIS resursbehov och se till att finansieringen täckte HIS behov i den mån denna verksamhet inte genererade tillräckliga inkomster för fullgörandet av de uppgifter som HIS tilldelats. |
| --- | --- |

(11)

Enligt konsortieavtalet och stadgan skulle avtalsparterna (förbundsstaten och förbundsländerna) gemensamt åta sig att täcka HIS resursbehov och se till att finansieringen täckte HIS behov i den mån denna verksamhet inte genererade tillräckliga inkomster för fullgörandet av de uppgifter som HIS tilldelats.

| (12) | Följande administrativa förfaranden stöddes kontinuerligt av HIS-produkter: förvaltning av ansökningar och inskrivningar, studentförvaltning, förvaltning av tentamen, förvaltning av personal och befattningar. Systemet HIS IT (exempelvis den nya programvarugenerationen HISinOne (7)) används vid mer än 200 offentliga och kyrkliga högskolor i Tyskland (8). |
| --- | --- |

(12)

Följande administrativa förfaranden stöddes kontinuerligt av HIS-produkter: förvaltning av ansökningar och inskrivningar, studentförvaltning, förvaltning av tentamen, förvaltning av personal och befattningar. Systemet HIS IT (exempelvis den nya programvarugenerationen HISinOne (7)) används vid mer än 200 offentliga och kyrkliga högskolor i Tyskland (8).

7

8

| (13) | Avsikten med att inrätta HIS var att garantera långsiktig och oavbruten tillgång till en uppsättning tjänster som inte styrdes av vinstmaximering, utan enbart av högskolornas behov på området informationsteknik. För att kunna tillhandahålla dessa tjänster har HIS sedan sitt grundande kontinuerligt tagit emot statsbidrag i form av direkta bidrag. I egenskap av ideell/offentlig allmännyttig organisation undantogs HIS dessutom från skatt för juridiska personer (9) och skatt på näringsverksamhet (10). |
| --- | --- |

(13)

Avsikten med att inrätta HIS var att garantera långsiktig och oavbruten tillgång till en uppsättning tjänster som inte styrdes av vinstmaximering, utan enbart av högskolornas behov på området informationsteknik. För att kunna tillhandahålla dessa tjänster har HIS sedan sitt grundande kontinuerligt tagit emot statsbidrag i form av direkta bidrag. I egenskap av ideell/offentlig allmännyttig organisation undantogs HIS dessutom från skatt för juridiska personer (9) och skatt på näringsverksamhet (10).

9

10

| (14) | Inledningsvis tillhandahöll HIS sina produkter och tjänster kostnadsfritt till högskolor, men 1997 började HIS ta ut avgifter av offentliga högskolor, dock utan att finansieringens karaktär, dvs. en finansiering av underskott, förändrades i sig. År 2003 ändrades finansieringsmodellen igen, genom att avgifterna omvandlades till priser fastställda av en tillsynsnämnd. Detta ledde till en betydande medfinansiering av HIS verksamhet från högskolornas sida, med en ökning från 35,7 % 2002 till 74,1 % 2013. Den 16 september 2013 bröt HIS formellt ut områdena högskoleutveckling och högskoleforskning och överförde dem till en oberoende institution finansierad av den federala staten och förbundsländerna. Tjänsterna avseende it-support till högskolor behölls inom HIS IT. Fortsättningsvis kommer beteckningen HIS IT även att användas avseende tidsperioden före 2013 för att ange transaktionsbelopp eller hänvisa till andra omständigheter med en särskild anknytning till HIS it-verksamhet. |
| --- | --- |

(14)

Inledningsvis tillhandahöll HIS sina produkter och tjänster kostnadsfritt till högskolor, men 1997 började HIS ta ut avgifter av offentliga högskolor, dock utan att finansieringens karaktär, dvs. en finansiering av underskott, förändrades i sig. År 2003 ändrades finansieringsmodellen igen, genom att avgifterna omvandlades till priser fastställda av en tillsynsnämnd. Detta ledde till en betydande medfinansiering av HIS verksamhet från högskolornas sida, med en ökning från 35,7 % 2002 till 74,1 % 2013. Den 16 september 2013 bröt HIS formellt ut områdena högskoleutveckling och högskoleforskning och överförde dem till en oberoende institution finansierad av den federala staten och förbundsländerna. Tjänsterna avseende it-support till högskolor behölls inom HIS IT. Fortsättningsvis kommer beteckningen HIS IT även att användas avseende tidsperioden före 2013 för att ange transaktionsbelopp eller hänvisa till andra omständigheter med en särskild anknytning till HIS it-verksamhet.

HIS IT

| (15) | Från och med den 28 januari 2014 omvandlades HIS till ett kooperativ (nedan kallat HIS eG). Tyskland har bekräftat att HIS sedan den 1 januari 2014 inte längre har erhållit direkta bidrag. HIS eG finansieras av sina medlemmar. Alla förbundsländer (tidigare andelsägare i HIS) är medlemmar i HIS eG, och offentliga högskolor har möjlighet att bli medlemmar i kooperativet. I samband med att de går med i kooperativet måste medlemmarna betala åtminstone en andel, och högst tio andelar, till ett värde av 5 000 euro. Medlemmarna måste även betala en årlig medlemsavgift och, därutöver, betalar högskolor som tillhör kooperativet en avgift för de tjänster som HIS eG tillhandahåller. Det är bara medlemmar som kan få tillgång till HIS eG:s tjänster. |
| --- | --- |

(15)

Från och med den 28 januari 2014 omvandlades HIS till ett kooperativ (nedan kallat HIS eG). Tyskland har bekräftat att HIS sedan den 1 januari 2014 inte längre har erhållit direkta bidrag. HIS eG finansieras av sina medlemmar. Alla förbundsländer (tidigare andelsägare i HIS) är medlemmar i HIS eG, och offentliga högskolor har möjlighet att bli medlemmar i kooperativet. I samband med att de går med i kooperativet måste medlemmarna betala åtminstone en andel, och högst tio andelar, till ett värde av 5 000 euro. Medlemmarna måste även betala en årlig medlemsavgift och, därutöver, betalar högskolor som tillhör kooperativet en avgift för de tjänster som HIS eG tillhandahåller. Det är bara medlemmar som kan få tillgång till HIS eG:s tjänster.

HIS eG

2.2   Klaganden

Klaganden

| (16) | Klaganden, Datenlotsen, är ett tyskt företag som verkat på marknaden för it-system för högskolor sedan 1993. Bland Datenlotsen kunder ingår enligt företagets egna uppgifter mer än 70 högskolor i Tyskland, Österrike och Schweiz, vilka tillhandahålls integrerad it-programvara och support för campusförvaltning. Företagets flaggskeppsprodukt heter CampusNet. |
| --- | --- |

(16)

Klaganden, Datenlotsen, är ett tyskt företag som verkat på marknaden för it-system för högskolor sedan 1993. Bland Datenlotsen kunder ingår enligt företagets egna uppgifter mer än 70 högskolor i Tyskland, Österrike och Schweiz, vilka tillhandahålls integrerad it-programvara och support för campusförvaltning. Företagets flaggskeppsprodukt heter CampusNet.

| (17) | Enligt klaganden kunde HIS, genom olagligt statligt stöd, fram till den 31 december 2013 erbjuda tyska och utländska offentliga och privata högskolor programvara utan att ta ut någon licensavgift samt erbjuda programvarusupporttjänster under marknadspriset, vilket innebar att man bjöd under konkurrenterna och i allmänhet hämmade programvarumarknadens utveckling i Tyskland. De tjänster som HIS erbjöd påstås ha konkurrerat med klagandens egna kommersiella tjänster. Klaganden hävdar att den årliga statliga finansieringen utgör ett icke anmält driftsstöd (11) som HIS har åtnjutit i nästan 40 år. |
| --- | --- |

(17)

Enligt klaganden kunde HIS, genom olagligt statligt stöd, fram till den 31 december 2013 erbjuda tyska och utländska offentliga och privata högskolor programvara utan att ta ut någon licensavgift samt erbjuda programvarusupporttjänster under marknadspriset, vilket innebar att man bjöd under konkurrenterna och i allmänhet hämmade programvarumarknadens utveckling i Tyskland. De tjänster som HIS erbjöd påstås ha konkurrerat med klagandens egna kommersiella tjänster. Klaganden hävdar att den årliga statliga finansieringen utgör ett icke anmält driftsstöd (11) som HIS har åtnjutit i nästan 40 år.

11

| (18) | Klaganden framhöll även att HIS var föremål för skatteundantag, närmare bestämt befrielser enligt lagen om skatt för juridiska personer, lagen om skatt på näringsverksamhet och mervärdesskattelagen. |
| --- | --- |

(18)

Klaganden framhöll även att HIS var föremål för skatteundantag, närmare bestämt befrielser enligt lagen om skatt för juridiska personer, lagen om skatt på näringsverksamhet och mervärdesskattelagen.

| (19) | Därutöver påstod klaganden att det förekommit statligt stöd till förmån för HIS eG. Såsom uttryckligen angavs i skäl 16 i beslutet om att inleda förfarandet utgör nämnda påstående dock inte en del av den formella granskningen i detta ärende om statligt stöd och kommer följaktligen inte att tas upp i detta beslut. |
| --- | --- |

(19)

Därutöver påstod klaganden att det förekommit statligt stöd till förmån för HIS eG. Såsom uttryckligen angavs i skäl 16 i beslutet om att inleda förfarandet utgör nämnda påstående dock inte en del av den formella granskningen i detta ärende om statligt stöd och kommer följaktligen inte att tas upp i detta beslut.

2.3   Tysklands argumentation före beslutet om att inleda förfarandet

Tysklands argumentation före beslutet om att inleda förfarandet

| (20) | Tyskland hävdade att åtgärderna inte utgjorde statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. För det första var HIS inte ett ”företag”, utan ingick snarare i ”statens interna organisation” på utbildningsområdet, och dess verksamhet var huvudsakligen av icke-ekonomiskt slag. För det andra ska HIS verksamhet ha varit förenlig med statens utbildningsuppgifter, bland vilka det ingår att tillhandahålla högskolor personalresurser samt finansiella och organisatoriska resurser. |
| --- | --- |

(20)

Tyskland hävdade att åtgärderna inte utgjorde statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. För det första var HIS inte ett ”företag”, utan ingick snarare i ”statens interna organisation” på utbildningsområdet, och dess verksamhet var huvudsakligen av icke-ekonomiskt slag. För det andra ska HIS verksamhet ha varit förenlig med statens utbildningsuppgifter, bland vilka det ingår att tillhandahålla högskolor personalresurser samt finansiella och organisatoriska resurser.

| (21) | Tyskland hävdade fortsättningsvis att HIS inte skulle ha åtnjutit någon fördel enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget genom sin statliga finansiering, eftersom varje eventuell fördel helt och hållet hade förts tillbaka till Tyskland genom de statligt finansierade högskolorna. Tyskland förklarade även att det var ett ekonomiskt rationellt och med marknaden förenligt beslut att samla all it-verksamhet för de offentliga högskolorna i en enda enhet, dvs. HIS. |
| --- | --- |

(21)

Tyskland hävdade fortsättningsvis att HIS inte skulle ha åtnjutit någon fördel enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget genom sin statliga finansiering, eftersom varje eventuell fördel helt och hållet hade förts tillbaka till Tyskland genom de statligt finansierade högskolorna. Tyskland förklarade även att det var ett ekonomiskt rationellt och med marknaden förenligt beslut att samla all it-verksamhet för de offentliga högskolorna i en enda enhet, dvs. HIS.

| (22) | Alternativt hävdade de tyska myndigheterna att den årliga statliga finansieringen






  a) | avsåg en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget, eller |
| --- | --- | --- |

(22)

Alternativt hävdade de tyska myndigheterna att den årliga statliga finansieringen

a)

avsåg en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget, eller

| b) | utgjorde ett befintligt stöd enligt rådets förordning (EU) 2015/1589 (12) (nedan kallad förfarandeförordningen ) som blivit till ett stöd till följd av utvecklingen av den inre marknaden, närmare bestämt, utvecklingen av en marknad för HIS produkter. |
| --- | --- |

b)

utgjorde ett befintligt stöd enligt rådets förordning (EU) 2015/1589 (12) (nedan kallad förfarandeförordningen ) som blivit till ett stöd till följd av utvecklingen av den inre marknaden, närmare bestämt, utvecklingen av en marknad för HIS produkter.

12

förfarandeförordningen

| (23) | Slutligen uppgav Tyskland att den direkta statliga finansieringen (finansieringen av underskott genom betalning av direkta stöd) avskaffats den 31 december 2013. Vad gäller de anförda skatteåtgärderna hävdade Tyskland att undantagen var ett resultat av en korrekt tillämpning av Tysklands skattelagstiftning. |
| --- | --- |

(23)

Slutligen uppgav Tyskland att den direkta statliga finansieringen (finansieringen av underskott genom betalning av direkta stöd) avskaffats den 31 december 2013. Vad gäller de anförda skatteåtgärderna hävdade Tyskland att undantagen var ett resultat av en korrekt tillämpning av Tysklands skattelagstiftning.

2.4   Skäl till att inleda det formella granskningsförfarandet

Skäl till att inleda det formella granskningsförfarandet

| (24) | I sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet uttryckte kommissionen tvivel om huruvida de direkta bidrag och skatteåtgärder som HIS åtnjutit fram till och med den 31 december 2013 (13) utgjorde stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget och om huruvida de i så fall kunde betecknas som ett befintligt stöd förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(24)

I sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet uttryckte kommissionen tvivel om huruvida de direkta bidrag och skatteåtgärder som HIS åtnjutit fram till och med den 31 december 2013 (13) utgjorde stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget och om huruvida de i så fall kunde betecknas som ett befintligt stöd förenligt med den inre marknaden.

13

2.4.1   Förekomsten av ett stöd

Förekomsten av ett stöd

| (25) | Vad gäller förekomsten av ett statligt stöd uttrycktes det i beslutet om att inleda förfarandet tvivel avseende förekomsten av ett antal faktorer som är nödvändiga för att man ska kunna dra slutsatsen att åtgärderna inte utgjorde ett statligt stöd. |
| --- | --- |

(25)

Vad gäller förekomsten av ett statligt stöd uttrycktes det i beslutet om att inleda förfarandet tvivel avseende förekomsten av ett antal faktorer som är nödvändiga för att man ska kunna dra slutsatsen att åtgärderna inte utgjorde ett statligt stöd.

| (26) | För det första väckte kommissionen frågan om huruvida HIS utgjorde ett företag enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. Kommissionen ifrågasatte närmare bestämt huruvida HIS verksamhet var av icke-ekonomisk karaktär på grundval av 1) att HIS var ett instrument som användes inom statens interna struktur på utbildningsområdet (14), och 2) att HIS verksamhet, närmare bestämt tillhandahållandet av programvara till högskolor, var nära kopplad till fullgörandet av ett offentligt uppdrag för staten (15)”genom sin natur, sitt syfte och de regler som [gällde] för den” (16). I sin dom i målet Compass-Datenbank fastställde domstolen att en verksamhet som består i att samla in företagsuppgifter med stöd av företagens lagstadgade anmälningsplikt som inte kan skiljas från insamlingen och bevarandet av dessa uppgifter utgjorde en icke-ekonomisk verksamhet (17). Kommissionen uttryckte tvivel avseende beteckningen av HIS verksamhet som icke-ekonomisk med tanke på följande omständigheter:






  a) | Vissa inslag hos den programvara som HIS tillhandahöll, såsom personalförvaltningsprogramvara och finansprogramvara, var inte ”utbildningsspecifika”. |
| --- | --- | --- |

(26)

För det första väckte kommissionen frågan om huruvida HIS utgjorde ett företag enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. Kommissionen ifrågasatte närmare bestämt huruvida HIS verksamhet var av icke-ekonomisk karaktär på grundval av 1) att HIS var ett instrument som användes inom statens interna struktur på utbildningsområdet (14), och 2) att HIS verksamhet, närmare bestämt tillhandahållandet av programvara till högskolor, var nära kopplad till fullgörandet av ett offentligt uppdrag för staten (15)”genom sin natur, sitt syfte och de regler som [gällde] för den” (16). I sin dom i målet Compass-Datenbank fastställde domstolen att en verksamhet som består i att samla in företagsuppgifter med stöd av företagens lagstadgade anmälningsplikt som inte kan skiljas från insamlingen och bevarandet av dessa uppgifter utgjorde en icke-ekonomisk verksamhet (17). Kommissionen uttryckte tvivel avseende beteckningen av HIS verksamhet som icke-ekonomisk med tanke på följande omständigheter:

14

15

16

17

a)

Vissa inslag hos den programvara som HIS tillhandahöll, såsom personalförvaltningsprogramvara och finansprogramvara, var inte ”utbildningsspecifika”.

| b) | HIS programvara kan ha använts av högskolorna för andra ändamål än rent icke-ekonomiska. |
| --- | --- |

b)

HIS programvara kan ha använts av högskolorna för andra ändamål än rent icke-ekonomiska.

| c) | Förekomsten av konkurrenter på marknaden skulle kunna bestrida uppfattningen att HIS hade bedrivit en icke-ekonomisk verksamhet som var underordnad det offentliga uppdraget att tillhandahålla högskoleutbildning. |
| --- | --- |

c)

Förekomsten av konkurrenter på marknaden skulle kunna bestrida uppfattningen att HIS hade bedrivit en icke-ekonomisk verksamhet som var underordnad det offentliga uppdraget att tillhandahålla högskoleutbildning.

| d) | HIS tillhandahållande av it-tjänster till tyska privata högskolor och utländska högskolor verkade inte vara en icke-ekonomisk verksamhet. Vad gäller tillhandahållandet av tjänster till tyska privata högskolor och utländska högskolor hävdade Tyskland att redovisningen avseende denna verksamhet hölls åtskild från redovisningen avseende tjänster till offentliga högskolor, men enligt beslutet om att inleda förfarandet underlät Tyskland att lägga fram bevis. |
| --- | --- |

d)

HIS tillhandahållande av it-tjänster till tyska privata högskolor och utländska högskolor verkade inte vara en icke-ekonomisk verksamhet. Vad gäller tillhandahållandet av tjänster till tyska privata högskolor och utländska högskolor hävdade Tyskland att redovisningen avseende denna verksamhet hölls åtskild från redovisningen avseende tjänster till offentliga högskolor, men enligt beslutet om att inleda förfarandet underlät Tyskland att lägga fram bevis.

| (27) | För det andra uttrycktes det i beslutet om att inleda förfarandet tvivel om huruvida de direkta bidragen utgjorde en selektiv fördel för HIS enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget, eftersom den statliga finansieringen till HIS eventuellt inte återfördes till staten i sin helhet (genom högskolorna). I beslutet om att inleda förfarandet konstaterades att de direkta bidragen till HIS eventuellt inte var förenliga med principen om en privat aktör i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(27)

För det andra uttrycktes det i beslutet om att inleda förfarandet tvivel om huruvida de direkta bidragen utgjorde en selektiv fördel för HIS enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget, eftersom den statliga finansieringen till HIS eventuellt inte återfördes till staten i sin helhet (genom högskolorna). I beslutet om att inleda förfarandet konstaterades att de direkta bidragen till HIS eventuellt inte var förenliga med principen om en privat aktör i en marknadsekonomi.

| (28) | I beslutet om att inleda förfarandet uttrycktes tvivel om huruvida de skatteundantag som beviljats HIS gav företaget en selektiv fördel som inte åtnjöts av andra ideella företag med allmännyttigt ändamål som bedrev en ekonomisk verksamhet. Sammanfattningsvis ifrågasatte kommissionen huruvida de aktuella undantagen tillämpades på HIS på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

(28)

I beslutet om att inleda förfarandet uttrycktes tvivel om huruvida de skatteundantag som beviljats HIS gav företaget en selektiv fördel som inte åtnjöts av andra ideella företag med allmännyttigt ändamål som bedrev en ekonomisk verksamhet. Sammanfattningsvis ifrågasatte kommissionen huruvida de aktuella undantagen tillämpades på HIS på ett korrekt sätt.

| (29) | För det tredje uttryckte kommissionen tvivel om huruvida villkoren för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse uppfylldes, mot bakgrund av att de avtal och andra rättsliga bestämmelser som var tillämpliga på HIS verksamhet inte utgjorde något anförtroende och av att ingen mekanism för att förhindra överersättning hade inrättats på förhand, såsom krävs enligt Altmark-domen (18) för att man ska kunna dra slutsatsen att det inte föreligger något statligt stöd. |
| --- | --- |

(29)

För det tredje uttryckte kommissionen tvivel om huruvida villkoren för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse uppfylldes, mot bakgrund av att de avtal och andra rättsliga bestämmelser som var tillämpliga på HIS verksamhet inte utgjorde något anförtroende och av att ingen mekanism för att förhindra överersättning hade inrättats på förhand, såsom krävs enligt Altmark-domen (18) för att man ska kunna dra slutsatsen att det inte föreligger något statligt stöd.

18

| (30) | Kommissionen ansåg att åtgärderna, i händelse av att de utgjorde ett statligt stöd, med största sannolikhet skulle snedvrida eller åtminstone riskera att snedvrida konkurrensen. Dessutom kunde en inverkan på handeln mellan medlemsstaterna inte uteslutas. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen ansåg att åtgärderna, i händelse av att de utgjorde ett statligt stöd, med största sannolikhet skulle snedvrida eller åtminstone riskera att snedvrida konkurrensen. Dessutom kunde en inverkan på handeln mellan medlemsstaterna inte uteslutas.

2.4.2   Beteckning som ett nytt stöd

Beteckning som ett nytt stöd

| (31) | I händelse av att förekomsten av ett statligt stöd skulle kunna fastställas uttryckte kommissionen tvivel om huruvida åtgärderna i fråga skulle kunna betraktas som ett befintligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget och artikel 1 b v i förordning (EU) 2015/1589, såsom Tyskland hävdat. |
| --- | --- |

(31)

I händelse av att förekomsten av ett statligt stöd skulle kunna fastställas uttryckte kommissionen tvivel om huruvida åtgärderna i fråga skulle kunna betraktas som ett befintligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget och artikel 1 b v i förordning (EU) 2015/1589, såsom Tyskland hävdat.

| (32) | Tyskland hävdade att den årliga finansieringen av HIS, som ordning, måste betraktas som ett befintligt stöd eftersom det vid den tidpunkt då den beviljades (1976) inte fanns någon marknad för de produkter och tjänster som HIS tillhandahöll, och den årliga finansieringen kunde följaktligen inte utgöra ett statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. Kommissionen ansåg att en marknad enligt artikel 1 b v i förordning (EU) 2015/1589 (se skäl 191 i beslutet om att inleda förfarandet) för it-produkterna och it-tjänsterna i fråga kan ha vuxit fram efter bildandet av HIS och att HIS därför kan ha åtnjutit statligt stöd sedan framväxten av denna marknad. I beslutet om att inleda förfarandet konstaterades dock att Tyskland inte tillhandahållit tillräckliga bevis för att det inte fanns någon marknad 1976, när HIS verksamhet redan pågick. Förutom att bevisa att det inte fanns någon marknad vid den ifrågavarande periodens början uppmanades Tyskland bevisa att ordningen inte genomgått betydande förändringar sedan den blev till ett statligt stöd. Kommissionen hänvisade till att förändringar av ett finansieringsinstrument ska betraktas som betydande om det skett en förändring av dess huvudinslag, som till exempel fördelens karaktär, det mål som åtgärden syftar till, dess rättsliga grund, kretsen av företag som gynnas och finansieringskällan. |
| --- | --- |

(32)

Tyskland hävdade att den årliga finansieringen av HIS, som ordning, måste betraktas som ett befintligt stöd eftersom det vid den tidpunkt då den beviljades (1976) inte fanns någon marknad för de produkter och tjänster som HIS tillhandahöll, och den årliga finansieringen kunde följaktligen inte utgöra ett statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. Kommissionen ansåg att en marknad enligt artikel 1 b v i förordning (EU) 2015/1589 (se skäl 191 i beslutet om att inleda förfarandet) för it-produkterna och it-tjänsterna i fråga kan ha vuxit fram efter bildandet av HIS och att HIS därför kan ha åtnjutit statligt stöd sedan framväxten av denna marknad. I beslutet om att inleda förfarandet konstaterades dock att Tyskland inte tillhandahållit tillräckliga bevis för att det inte fanns någon marknad 1976, när HIS verksamhet redan pågick. Förutom att bevisa att det inte fanns någon marknad vid den ifrågavarande periodens början uppmanades Tyskland bevisa att ordningen inte genomgått betydande förändringar sedan den blev till ett statligt stöd. Kommissionen hänvisade till att förändringar av ett finansieringsinstrument ska betraktas som betydande om det skett en förändring av dess huvudinslag, som till exempel fördelens karaktär, det mål som åtgärden syftar till, dess rättsliga grund, kretsen av företag som gynnas och finansieringskällan.

2.4.3   Stödets förenlighet med den inre marknaden

Stödets förenlighet med den inre marknaden

| (33) | Vad gäller de påstådda statliga stödåtgärdernas förenlighet uttryckte kommissionen tvivel om huruvida de skulle vara förenliga med den inre marknaden på grundval av eventuella riktlinjer, kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 (19), kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 (20) eller direkt enligt bestämmelserna i artikel 107.3 c i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(33)

Vad gäller de påstådda statliga stödåtgärdernas förenlighet uttryckte kommissionen tvivel om huruvida de skulle vara förenliga med den inre marknaden på grundval av eventuella riktlinjer, kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 (19), kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 (20) eller direkt enligt bestämmelserna i artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

19

20

3.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

3.1   Synpunkter från andra berörda parter än klaganden

Synpunkter från andra berörda parter än klaganden

| (34) | Utöver synpunkterna från klaganden och Tyskland mottog kommissionen 42 yttranden, huvudsakligen från offentliga högskolor där HIS programvara används och mindre underleverantörer som är beroende av den öppna arkitekturen hos HIS produkter för sin affärsverksamhet. Dessutom inkom två italienska programvaruleverantörer med synpunkter. |
| --- | --- |

(34)

Utöver synpunkterna från klaganden och Tyskland mottog kommissionen 42 yttranden, huvudsakligen från offentliga högskolor där HIS programvara används och mindre underleverantörer som är beroende av den öppna arkitekturen hos HIS produkter för sin affärsverksamhet. Dessutom inkom två italienska programvaruleverantörer med synpunkter.

| (35) | Med undantag för de två italienska företagen betonade de berörda parterna att funktionsförmågan hos HIS produkter och tjänster är nära kopplad till högskolesystemet överlag. |
| --- | --- |

(35)

Med undantag för de två italienska företagen betonade de berörda parterna att funktionsförmågan hos HIS produkter och tjänster är nära kopplad till högskolesystemet överlag.

| (36) | Inom högskolesystemet efterfrågades utvecklingen av specifika it-lösningar som skräddarsytts efter de specifika behoven hos de offentliga högskolorna. It-lösningar, menade man, har utvecklats och specialanpassats med tiden i nära samarbete mellan HIS och de parter som inkom med synpunkter. Sedan HIS bildades 1976 hade det funnits en nära koppling mellan HIS verksamhet och offentlig utbildning. Ursprungligen, i mitten av 1970-talet, började HIS utveckla programvara för administrationsavdelningar vid enskilda högskolor. Denna verksamhet avsåg lösningar för olika administrativa områden som dock inte hade någon inbördes koppling. I form av HIS-GX utvecklades den första integrerade campusförvaltningslösningen i slutet av 1980-talet. Även om produkterna och tekniken förändrades med tiden erbjöd HIS alltid liknande funktioner, såsom stöd avseende studenters ansökningar och inskrivning, förvaltning avseende studenter, alumner, tentamen och kurser (21). |
| --- | --- |

(36)

Inom högskolesystemet efterfrågades utvecklingen av specifika it-lösningar som skräddarsytts efter de specifika behoven hos de offentliga högskolorna. It-lösningar, menade man, har utvecklats och specialanpassats med tiden i nära samarbete mellan HIS och de parter som inkom med synpunkter. Sedan HIS bildades 1976 hade det funnits en nära koppling mellan HIS verksamhet och offentlig utbildning. Ursprungligen, i mitten av 1970-talet, började HIS utveckla programvara för administrationsavdelningar vid enskilda högskolor. Denna verksamhet avsåg lösningar för olika administrativa områden som dock inte hade någon inbördes koppling. I form av HIS-GX utvecklades den första integrerade campusförvaltningslösningen i slutet av 1980-talet. Även om produkterna och tekniken förändrades med tiden erbjöd HIS alltid liknande funktioner, såsom stöd avseende studenters ansökningar och inskrivning, förvaltning avseende studenter, alumner, tentamen och kurser (21).

21

| (37) | Flera parter framhöll att HIS modell för öppen programvara och data gjorde det möjligt för högskolorna att vidareutveckla programvaruprodukterna i enlighet med sina lokala användningsbehov. Överlag uttryckte de berörda parterna synpunkten att programvaruprodukterna i fråga i hög grad var specialiserade och skräddarsydda för att fullgöra specifika uppgifter inom högskolesystemet i Tyskland. |
| --- | --- |

(37)

Flera parter framhöll att HIS modell för öppen programvara och data gjorde det möjligt för högskolorna att vidareutveckla programvaruprodukterna i enlighet med sina lokala användningsbehov. Överlag uttryckte de berörda parterna synpunkten att programvaruprodukterna i fråga i hög grad var specialiserade och skräddarsydda för att fullgöra specifika uppgifter inom högskolesystemet i Tyskland.

| (38) | Flera berörda parter påpekade dessutom att HIS verksamhet inte hade någon avskärmande inverkan på marknaden. En bred majoritet av svarandena ansåg att en marknad för programvarulösningar för högskolesektorn i Tyskland hade utvecklats under de senaste 12–14 åren, närmare bestämt sedan 2005–2007. En mindre grupp uppgav dock att en marknad hade uppstått redan på 1990-talet, dock med en avsevärt mer begränsad portfölj än HIS portfölj. Det står bortom allt tvivel att det funnits leverantörer av åtminstone en del av förvaltningsapplikationerna för högskolor sedan dess, och högskolor har fritt kunnat välja en eller flera andra leverantörer. Svarandena konstaterade dock att det än i dag inte finns någon fullt utvecklad marknad eftersom det inte finns en enda leverantör som kan tillhandahålla hela det spektrum av tjänster som HIS erbjuder. |
| --- | --- |

(38)

Flera berörda parter påpekade dessutom att HIS verksamhet inte hade någon avskärmande inverkan på marknaden. En bred majoritet av svarandena ansåg att en marknad för programvarulösningar för högskolesektorn i Tyskland hade utvecklats under de senaste 12–14 åren, närmare bestämt sedan 2005–2007. En mindre grupp uppgav dock att en marknad hade uppstått redan på 1990-talet, dock med en avsevärt mer begränsad portfölj än HIS portfölj. Det står bortom allt tvivel att det funnits leverantörer av åtminstone en del av förvaltningsapplikationerna för högskolor sedan dess, och högskolor har fritt kunnat välja en eller flera andra leverantörer. Svarandena konstaterade dock att det än i dag inte finns någon fullt utvecklad marknad eftersom det inte finns en enda leverantör som kan tillhandahålla hela det spektrum av tjänster som HIS erbjuder.

| (39) | Många av svarandena framhöll även att om HIS skulle gå i konkurs till följd av förfarandet för statligt stöd (på grundval av ett scenario med återkrav av stöd) skulle det innebära allvarliga störningar för det tyska offentliga högskolesystemet. En omställning skulle enligt uppgift bli mycket dyr och ta lång tid i anspråk (minst 24 månader och kanske så mycket som 8–10 år). Ett avlägsnande av HIS skulle även innebära en försvagad konkurrens på marknaden eftersom HIS programvara, som präglas av öppen källkod, i själva verket har en konkurrensfrämjande inverkan. Överlag ansåg de offentliga högskolor i Tyskland som yttrade sig att tillhandahållandet av interna/självförsörjningsbaserade lösningar för genomförandet av deras administrativa kärnverksamhet, såsom det sköttes av HIS, var tillfredsställande och borde bevaras. |
| --- | --- |

(39)

Många av svarandena framhöll även att om HIS skulle gå i konkurs till följd av förfarandet för statligt stöd (på grundval av ett scenario med återkrav av stöd) skulle det innebära allvarliga störningar för det tyska offentliga högskolesystemet. En omställning skulle enligt uppgift bli mycket dyr och ta lång tid i anspråk (minst 24 månader och kanske så mycket som 8–10 år). Ett avlägsnande av HIS skulle även innebära en försvagad konkurrens på marknaden eftersom HIS programvara, som präglas av öppen källkod, i själva verket har en konkurrensfrämjande inverkan. Överlag ansåg de offentliga högskolor i Tyskland som yttrade sig att tillhandahållandet av interna/självförsörjningsbaserade lösningar för genomförandet av deras administrativa kärnverksamhet, såsom det sköttes av HIS, var tillfredsställande och borde bevaras.

| (40) | De två italienska företagen var kritiska mot systemet och framförde synpunkten att HIS hade åtnjutit statligt stöd som var oförenligt med den inre marknaden. De jämförde systemet för stöd till HIS med situationen i Italien, som de också kritiserade för att den inbegrep statligt stöd till en viss italiensk leverantör av högskoleprogramvara. En av dem påpekade att det i rättspraxis, särskilt domen i målet kommission mot Italien, i samband med tillhandahållande av programvara till den offentliga förvaltningen, fastställs att ”konstruktion, programvara och drift av datasystem, är av teknisk karaktär och således inte förenad med utövande av offentlig makt” (22). |
| --- | --- |

(40)

De två italienska företagen var kritiska mot systemet och framförde synpunkten att HIS hade åtnjutit statligt stöd som var oförenligt med den inre marknaden. De jämförde systemet för stöd till HIS med situationen i Italien, som de också kritiserade för att den inbegrep statligt stöd till en viss italiensk leverantör av högskoleprogramvara. En av dem påpekade att det i rättspraxis, särskilt domen i målet kommission mot Italien, i samband med tillhandahållande av programvara till den offentliga förvaltningen, fastställs att ”konstruktion, programvara och drift av datasystem, är av teknisk karaktär och således inte förenad med utövande av offentlig makt” (22).

22

3.2   Klagandens synpunkter

Klagandens synpunkter

3.2.1   Åtgärderna utgör statligt stöd

Åtgärderna utgör statligt stöd

3.2.1.1   HIS är ett företag som bedriver ekonomisk verksamhet.

HIS är ett företag som bedriver ekonomisk verksamhet.

| (41) | Klaganden påpekar att det alltid är med avseende på en viss verksamhet som en enhet betecknas som ett företag. Varken enhetens status enligt nationell rätt eller dess ändamål i fråga om att generera vinst är relevant. |
| --- | --- |

(41)

Klaganden påpekar att det alltid är med avseende på en viss verksamhet som en enhet betecknas som ett företag. Varken enhetens status enligt nationell rätt eller dess ändamål i fråga om att generera vinst är relevant.

| (42) | Klaganden konstaterar att det i beslutet om att inleda förfarandet, på grundval av domen i målet Compass-Datenbank (23), ifrågasattes huruvida HIS var ett företag. I nämnda dom fastställde domstolen att verksamhet som består i att staten gör företagsuppgifter tillgängliga för allmänheten inte utgör en ekonomisk verksamhet eftersom den inte kan skiljas från den insamling av samma uppgifter som ingår i utövandet av offentliga maktbefogenheter (24). Enligt klaganden skiljer sig den faktiska bakgrunden i det aktuella fallet från den i Compass-Datenbank-domen. Compass-Datenbank-domen gällde privata företags verksamhet vad gäller offentliggörande av uppgifter avseende fakta och handlingar som finns registrerade i Österrikes handelsregister. Som ett särskiljande inslag framhåller klaganden att hela offentliggörandeverksamheten i Compass-Datenbank-målet var grundligt reglerad och inbegrep en lagstadgad skyldighet att offentliggöra uppgifter, med därtill knutna offentliga maktbefogenheter, för de registrerade företagen. |
| --- | --- |

(42)

Klaganden konstaterar att det i beslutet om att inleda förfarandet, på grundval av domen i målet Compass-Datenbank (23), ifrågasattes huruvida HIS var ett företag. I nämnda dom fastställde domstolen att verksamhet som består i att staten gör företagsuppgifter tillgängliga för allmänheten inte utgör en ekonomisk verksamhet eftersom den inte kan skiljas från den insamling av samma uppgifter som ingår i utövandet av offentliga maktbefogenheter (24). Enligt klaganden skiljer sig den faktiska bakgrunden i det aktuella fallet från den i Compass-Datenbank-domen. Compass-Datenbank-domen gällde privata företags verksamhet vad gäller offentliggörande av uppgifter avseende fakta och handlingar som finns registrerade i Österrikes handelsregister. Som ett särskiljande inslag framhåller klaganden att hela offentliggörandeverksamheten i Compass-Datenbank-målet var grundligt reglerad och inbegrep en lagstadgad skyldighet att offentliggöra uppgifter, med därtill knutna offentliga maktbefogenheter, för de registrerade företagen.

23

24

| (43) | Klaganden hävdar vidare att privata företag enligt tysk rätt kan bedriva myndighetsutövning, men att befogenheten att göra det måste beviljas företaget genom lagstiftning. Enligt klaganden hade HIS inte offentliga maktbefogenheter eller ett offentligt uppdrag att tillhandahålla högskolor it-tjänster och inte heller någon lagstadgad skyldighet att göra det. |
| --- | --- |

(43)

Klaganden hävdar vidare att privata företag enligt tysk rätt kan bedriva myndighetsutövning, men att befogenheten att göra det måste beviljas företaget genom lagstiftning. Enligt klaganden hade HIS inte offentliga maktbefogenheter eller ett offentligt uppdrag att tillhandahålla högskolor it-tjänster och inte heller någon lagstadgad skyldighet att göra det.

| (44) | I själva verket, menar klaganden fortsättningsvis, tillhandahöll HIS en tjänst som enligt tysk rätt även privata företag kunde ha tillhandahållit. Att det fanns en koppling mellan HIS tjänster och statens åligganden på utbildningsområdet kan enligt klaganden inte leda till att man avskaffar beteckningen företag när det gäller HIS. Högskolor behöver olika typer av tjänster, däribland programvara. Det faktum att de behöver tjänster, såsom ordbehandling, skulle inte leda till slutsatsen att Microsoft inte är ett företag. |
| --- | --- |

(44)

I själva verket, menar klaganden fortsättningsvis, tillhandahöll HIS en tjänst som enligt tysk rätt även privata företag kunde ha tillhandahållit. Att det fanns en koppling mellan HIS tjänster och statens åligganden på utbildningsområdet kan enligt klaganden inte leda till att man avskaffar beteckningen företag när det gäller HIS. Högskolor behöver olika typer av tjänster, däribland programvara. Det faktum att de behöver tjänster, såsom ordbehandling, skulle inte leda till slutsatsen att Microsoft inte är ett företag.

| (45) | Klaganden framhåller även att tribunalen i målet Zweckverband Tierkörperbeseitigung in Rheinland-Pfalz (25) kom fram till att ett företag inom den offentliga sektorn som enligt lagen anförtrotts ett offentligt uppdrag (bortskaffande av tamdjur som dött av vissa smittsamma sjukdomar som utgör en hälsorisk) bedrivit en ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

(45)

Klaganden framhåller även att tribunalen i målet Zweckverband Tierkörperbeseitigung in Rheinland-Pfalz (25) kom fram till att ett företag inom den offentliga sektorn som enligt lagen anförtrotts ett offentligt uppdrag (bortskaffande av tamdjur som dött av vissa smittsamma sjukdomar som utgör en hälsorisk) bedrivit en ekonomisk verksamhet.

25

| (46) | Enligt klaganden fastställs genom tribunalens dom i målet Spanien mot kommissionen (26) och domstolens dom i målet Aéroport de Paris (27) att en verksamhet är ekonomisk om det finns konkurrenter på en marknad. Dessutom anför klaganden ytterligare två fall: Kommissionens beslut C(2013) 2361 final om statligt stöd SA.25745 (ZVG Portal) (28) och kommissionens beslut C(2009) 211 final om statligt stöd N467/08 (Aware-P programme – advanced water management and rehabilitation in Portugal) (29). I det senare fallet fastställde kommissionen att utveckling av kommersiellt användbar programvara för förbättring och underhåll av infrastruktur för vattenförvaltning är en ekonomisk verksamhet. Vad gäller fallet ZVG Portal hävdar klaganden att offentliggörandet av auktioner inom ramen för domstolars insolvensförfaranden inte utgör en ekonomisk verksamhet utan ett offentligt uppdrag som grundar sig på ett lagstadgat åliggande och en förfarandemässig nödvändighet. |
| --- | --- |

(46)

Enligt klaganden fastställs genom tribunalens dom i målet Spanien mot kommissionen (26) och domstolens dom i målet Aéroport de Paris (27) att en verksamhet är ekonomisk om det finns konkurrenter på en marknad. Dessutom anför klaganden ytterligare två fall: Kommissionens beslut C(2013) 2361 final om statligt stöd SA.25745 (ZVG Portal) (28) och kommissionens beslut C(2009) 211 final om statligt stöd N467/08 (Aware-P programme – advanced water management and rehabilitation in Portugal) (29). I det senare fallet fastställde kommissionen att utveckling av kommersiellt användbar programvara för förbättring och underhåll av infrastruktur för vattenförvaltning är en ekonomisk verksamhet. Vad gäller fallet ZVG Portal hävdar klaganden att offentliggörandet av auktioner inom ramen för domstolars insolvensförfaranden inte utgör en ekonomisk verksamhet utan ett offentligt uppdrag som grundar sig på ett lagstadgat åliggande och en förfarandemässig nödvändighet.

26

27

28

Aware-P programme – advanced water management and rehabilitation in Portugal

29

| (47) | Enligt klaganden innebär sammanfattningsvis det faktum att ett företag tillhandahåller en tjänst med anknytning till fullgörandet av ett offentligt uppdrag inte att företaget hamnar utanför tillämpningsområdet för begreppet företag. |
| --- | --- |

(47)

Enligt klaganden innebär sammanfattningsvis det faktum att ett företag tillhandahåller en tjänst med anknytning till fullgörandet av ett offentligt uppdrag inte att företaget hamnar utanför tillämpningsområdet för begreppet företag.

företag

| (48) | Klaganden hävdar även att domen i målet TenderNed (30) inte gäller för HIS verksamhet. I denna dom fastställde tribunalen att tillhandahållandet av upphandlingsförfarandefunktioner till upphandlande myndigheter i enlighet med tillämplig lagstiftning om offentlig upphandling (på EU-nivå och nationell nivå) har anknytning till myndighetsutövning (punkt 59 i TenderNed-domen). Enligt klaganden stöds slutsatsen att HIS var ett företag av de kriterier som erkänns i den domen, som till exempel 1) att tjänsten anförtros företaget i avsikt att säkerställa genomförandet av lagstiftning på EU-nivå (punkt 106 i TenderNed-domen), 2) verksamhetens karaktär av allmännyttig tjänst, 3) förekomsten av en lagstadgad skyldighet att tillhandahålla tjänsten och 4) att de som använder tjänsten inte betalar någon ersättning för den. Klaganden påpekar att det inte föreligger någon lagstadgad skyldighet eller något annat slags rättsligt bemyndigande för HIS att bedriva sin verksamhet. |
| --- | --- |

(48)

Klaganden hävdar även att domen i målet TenderNed (30) inte gäller för HIS verksamhet. I denna dom fastställde tribunalen att tillhandahållandet av upphandlingsförfarandefunktioner till upphandlande myndigheter i enlighet med tillämplig lagstiftning om offentlig upphandling (på EU-nivå och nationell nivå) har anknytning till myndighetsutövning (punkt 59 i TenderNed-domen). Enligt klaganden stöds slutsatsen att HIS var ett företag av de kriterier som erkänns i den domen, som till exempel 1) att tjänsten anförtros företaget i avsikt att säkerställa genomförandet av lagstiftning på EU-nivå (punkt 106 i TenderNed-domen), 2) verksamhetens karaktär av allmännyttig tjänst, 3) förekomsten av en lagstadgad skyldighet att tillhandahålla tjänsten och 4) att de som använder tjänsten inte betalar någon ersättning för den. Klaganden påpekar att det inte föreligger någon lagstadgad skyldighet eller något annat slags rättsligt bemyndigande för HIS att bedriva sin verksamhet.

30

| (49) | Slutligen upprepade klaganden att HIS måste betraktas som ett företag, både i sin gamla och sin nya rättsliga form (HIS eG). Klaganden hävdade även att avskärmningen av marknaden hade fortgått, eftersom HIS fortsätter att ta emot uppdrag för att tillhandahålla it-tjänster. HIS kunde utveckla sina produkter och uppnå sin nuvarande ställning på marknaden tack vare kontinuerlig statlig finansiering under de senaste årtiondena. |
| --- | --- |

(49)

Slutligen upprepade klaganden att HIS måste betraktas som ett företag, både i sin gamla och sin nya rättsliga form (HIS eG). Klaganden hävdade även att avskärmningen av marknaden hade fortgått, eftersom HIS fortsätter att ta emot uppdrag för att tillhandahålla it-tjänster. HIS kunde utveckla sina produkter och uppnå sin nuvarande ställning på marknaden tack vare kontinuerlig statlig finansiering under de senaste årtiondena.

3.2.2   Åtgärderna utgör inte befintligt stöd

Åtgärderna utgör inte befintligt stöd

3.2.2.1   Det fanns en marknad för högskoleprogramvara för flera årtionden sedan

Det fanns en marknad för högskoleprogramvara för flera årtionden sedan

| (50) | Klaganden hävdar att det redan på 1970-talet fanns företag i Tyskland och utomlands som var eller skulle kunna ha varit verksamma på marknaden för förvaltning av elektroniska data inom högskolesektorn. Vid den tidpunkt då HIS började intressera sig för programvarusystem för högskolor fanns det företag som var verksamma på programvarumarknaden för små och medelstora företag inom alla branscher. |
| --- | --- |

(50)

Klaganden hävdar att det redan på 1970-talet fanns företag i Tyskland och utomlands som var eller skulle kunna ha varit verksamma på marknaden för förvaltning av elektroniska data inom högskolesektorn. Vid den tidpunkt då HIS började intressera sig för programvarusystem för högskolor fanns det företag som var verksamma på programvarumarknaden för små och medelstora företag inom alla branscher.

3.2.2.2   Ordningen genomgick betydande förändringar

Ordningen genomgick betydande förändringar

| (51) | Klaganden hävdar att de understödda verksamheterna, finansieringssättet samt målformuleringen i fallet ständigt förändrades. Enligt stadgan formulerades HIS ändamål på ett mycket vittomfattande och vagt sätt. Sådana vaga formuleringar är otillräckliga för att kravet på rättssäkerhet ska uppfyllas eftersom enskilda personer inte kan hävda sina rättigheter på grundval av ett så pass otydligt språk. Finansieringsbeloppet fastställdes från år till år, och åtgärden bestod i själva verket av en rad årliga bidrag. |
| --- | --- |

(51)

Klaganden hävdar att de understödda verksamheterna, finansieringssättet samt målformuleringen i fallet ständigt förändrades. Enligt stadgan formulerades HIS ändamål på ett mycket vittomfattande och vagt sätt. Sådana vaga formuleringar är otillräckliga för att kravet på rättssäkerhet ska uppfyllas eftersom enskilda personer inte kan hävda sina rättigheter på grundval av ett så pass otydligt språk. Finansieringsbeloppet fastställdes från år till år, och åtgärden bestod i själva verket av en rad årliga bidrag.

| (52) | Vad gäller de understödda produkterna/tjänsterna fanns det ingen kontinuitet i fråga om produktutbudet genom åren. Metoderna för att samla in data utvecklades kontinuerligt; tjänsterna på 1970-talet hade ingenting gemensamt med tjänsterna på 1990-talet (såsom GX-modulerna – se skäl 36) eller med 2000-talets campusförvaltningssystem. Vad gäller målen var ändamålet med HIS ursprungligen (1969) att sammanföra och utvärdera data som enskilda högskolor tillhandahöll och som behövdes för att utforma utbildningsprogram. HIS samordnade dessutom konsolideringen av information mellan den federala staten och förbundsländerna. Mot bakgrund av att högskolestatistiken från och med 1971 hanterades av den federala statistikbyrån behövde HIS en ny verksamhet. Då utvecklade HIS programvara för att stödja högskolor i uppgiften att ta fram data som behövdes för den centrala utvärderingen av data. Därutöver utvecklade HIS högskoleforskning som en verksamhet bestående av intervjuer med studenter. |
| --- | --- |

(52)

Vad gäller de understödda produkterna/tjänsterna fanns det ingen kontinuitet i fråga om produktutbudet genom åren. Metoderna för att samla in data utvecklades kontinuerligt; tjänsterna på 1970-talet hade ingenting gemensamt med tjänsterna på 1990-talet (såsom GX-modulerna – se skäl 36) eller med 2000-talets campusförvaltningssystem. Vad gäller målen var ändamålet med HIS ursprungligen (1969) att sammanföra och utvärdera data som enskilda högskolor tillhandahöll och som behövdes för att utforma utbildningsprogram. HIS samordnade dessutom konsolideringen av information mellan den federala staten och förbundsländerna. Mot bakgrund av att högskolestatistiken från och med 1971 hanterades av den federala statistikbyrån behövde HIS en ny verksamhet. Då utvecklade HIS programvara för att stödja högskolor i uppgiften att ta fram data som behövdes för den centrala utvärderingen av data. Därutöver utvecklade HIS högskoleforskning som en verksamhet bestående av intervjuer med studenter.

| (53) | År 1976, uppger klaganden fortsättningsvis, tog HIS över uppgiften att utveckla metoder för informationssystem för att rationalisera och ta fram beslutsunderlag till högskoleväsendet, som skulle ha kunnat utföras av andra företag. Så var fallet även om det i själva verket inte fanns något företag som verkligen erbjöd samma tjänst. |
| --- | --- |

(53)

År 1976, uppger klaganden fortsättningsvis, tog HIS över uppgiften att utveckla metoder för informationssystem för att rationalisera och ta fram beslutsunderlag till högskoleväsendet, som skulle ha kunnat utföras av andra företag. Så var fallet även om det i själva verket inte fanns något företag som verkligen erbjöd samma tjänst.

| (54) | Klaganden konstaterar att företag gradvis under 1980-talet och 1990-talet upptäckte högskolorna som potentiella kunder med ett behov av högskolespecifik programvara. HIS reagerade genom att utvidga sitt verksamhetsspektrum genom att helt enkelt lägga till programvaruprodukter för operativ högskoleförvaltning i sitt produktutbud, såsom SOS-produkterna (Studenten-Operations-Systems). Detta hade aldrig hört till det verksamhetsområde som angavs i stadgan. Följaktligen utgjorde statens finansiering av HIS stöd till en verksamhet på en marknad där HIS alltid hade konkurrenter. |
| --- | --- |

(54)

Klaganden konstaterar att företag gradvis under 1980-talet och 1990-talet upptäckte högskolorna som potentiella kunder med ett behov av högskolespecifik programvara. HIS reagerade genom att utvidga sitt verksamhetsspektrum genom att helt enkelt lägga till programvaruprodukter för operativ högskoleförvaltning i sitt produktutbud, såsom SOS-produkterna (Studenten-Operations-Systems). Detta hade aldrig hört till det verksamhetsområde som angavs i stadgan. Följaktligen utgjorde statens finansiering av HIS stöd till en verksamhet på en marknad där HIS alltid hade konkurrenter.

| (55) | HIS nuvarande ställning på marknaden har enligt klaganden sitt ursprung i 1980-talet och 1990-talet. Med hjälp av det finansiella stödet från staten utvecklade och sålde företaget HIS-moduler av GX-generationen som fortfarande är i bruk vid nästan alla högskolor. Tack vare den statliga finansieringen kunde HIS upprätta en omfattande marknadsnärvaro, även om HIS produkter enligt klaganden inte uppfyllde marknadens krav. Enligt klaganden tillkännagav HIS i själva verket 2012 att företaget skulle koncentrera sig på mindre högskolor, vilka för en extra avgift kunde köpa tjänster utöver standarduppsättningen av tjänster. Vad gäller dessa ytterligare tjänster finns det dock konkurrenter, varav vissa lyckades skaffa sig kunder. |
| --- | --- |

(55)

HIS nuvarande ställning på marknaden har enligt klaganden sitt ursprung i 1980-talet och 1990-talet. Med hjälp av det finansiella stödet från staten utvecklade och sålde företaget HIS-moduler av GX-generationen som fortfarande är i bruk vid nästan alla högskolor. Tack vare den statliga finansieringen kunde HIS upprätta en omfattande marknadsnärvaro, även om HIS produkter enligt klaganden inte uppfyllde marknadens krav. Enligt klaganden tillkännagav HIS i själva verket 2012 att företaget skulle koncentrera sig på mindre högskolor, vilka för en extra avgift kunde köpa tjänster utöver standarduppsättningen av tjänster. Vad gäller dessa ytterligare tjänster finns det dock konkurrenter, varav vissa lyckades skaffa sig kunder.

| (56) | Klaganden betonar att det i själva verket förekom konkurrens (i form av alternativ till HIS produkter) redan på 1990-talet då integrerade system för campusförvaltning infördes. Den viktigaste konkurrenten till HIS produkter övergav marknaden av ekonomiska skäl och även Datenlotsen erbjöd en konkurrerande produkt. Datenlotsen var faktiskt så pass framgångsrikt att företaget under de senaste åren vann huvudandelen av de 28 offentliga upphandlingsförfarandena. |
| --- | --- |

(56)

Klaganden betonar att det i själva verket förekom konkurrens (i form av alternativ till HIS produkter) redan på 1990-talet då integrerade system för campusförvaltning infördes. Den viktigaste konkurrenten till HIS produkter övergav marknaden av ekonomiska skäl och även Datenlotsen erbjöd en konkurrerande produkt. Datenlotsen var faktiskt så pass framgångsrikt att företaget under de senaste åren vann huvudandelen av de 28 offentliga upphandlingsförfarandena.

| (57) | Klaganden nämner en mängd andra konkurrenter i Tyskland och utomlands som fanns vid den tidpunkt då klaganden inkom med sina synpunkter och uppger att högskolor ofta tog fram sina egna utvecklingar. Klaganden påpekar även att ett system liknande det tyska systemet fanns i Spanien, Frankrike och delar av Italien. |
| --- | --- |

(57)

Klaganden nämner en mängd andra konkurrenter i Tyskland och utomlands som fanns vid den tidpunkt då klaganden inkom med sina synpunkter och uppger att högskolor ofta tog fram sina egna utvecklingar. Klaganden påpekar även att ett system liknande det tyska systemet fanns i Spanien, Frankrike och delar av Italien.

4.   KOMMENTARER FRÅN TYSKLAND

KOMMENTARER FRÅN TYSKLAND

| (58) | Tyskland gör gällande att i enlighet med artikel 17 i förordning (EU) 2015/1589 kan inget stöd som beviljades före 2003 återkrävas, på grund av preskription. |
| --- | --- |

(58)

Tyskland gör gällande att i enlighet med artikel 17 i förordning (EU) 2015/1589 kan inget stöd som beviljades före 2003 återkrävas, på grund av preskription.

| (59) | De tyska myndigheterna anser att HIS inte har åtnjutit något statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(59)

De tyska myndigheterna anser att HIS inte har åtnjutit något statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget.

4.1   Åtgärderna utgör inte statligt stöd

Åtgärderna utgör inte statligt stöd

4.1.1   HIS är inte ett företag

HIS är inte ett företag

4.1.1.1   HIS utgör en del av en intern organisation

HIS utgör en del av en intern organisation

| (60) | Tyskland upprepade att HIS snarare borde anses ingå i en intern statlig/intern organisation på utbildningsområdet; av effektivitetsskäl hade förbundsländerna och den federala staten samlat sina resurser avseende tillhandahållande av programvara i HIS, vilka annars skulle ha behövt tillhandahållas separat av varje förbundsland eller varje högskola. Tyskland påpekade att en överväldigande majoritet av de 42 berörda parter som inkom med synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet också delade denna uppfattning. Tyskland välkomnade de många synpunkter där det framfördes att högskolorna från början förlitade sig på kostnadseffektiva lösningar som HIS tillhandahöll. Tyskland påpekade även att det i hälften av synpunkterna uppgavs att det skulle innebära ett sammanbrott för det tyska högskolesystemet om HIS försvann. Följaktligen, konstaterade Tyskland, anses det faktum att HIS finns och är i drift utgöra en avgörande förutsättning för att det offentliga högskolesystemet i Tyskland ska fungera ändamålsenligt. |
| --- | --- |

(60)

Tyskland upprepade att HIS snarare borde anses ingå i en intern statlig/intern organisation på utbildningsområdet; av effektivitetsskäl hade förbundsländerna och den federala staten samlat sina resurser avseende tillhandahållande av programvara i HIS, vilka annars skulle ha behövt tillhandahållas separat av varje förbundsland eller varje högskola. Tyskland påpekade att en överväldigande majoritet av de 42 berörda parter som inkom med synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet också delade denna uppfattning. Tyskland välkomnade de många synpunkter där det framfördes att högskolorna från början förlitade sig på kostnadseffektiva lösningar som HIS tillhandahöll. Tyskland påpekade även att det i hälften av synpunkterna uppgavs att det skulle innebära ett sammanbrott för det tyska högskolesystemet om HIS försvann. Följaktligen, konstaterade Tyskland, anses det faktum att HIS finns och är i drift utgöra en avgörande förutsättning för att det offentliga högskolesystemet i Tyskland ska fungera ändamålsenligt.

| (61) | Tyskland anser att den federala staten eller förbundsländerna inte bör vara skyldiga att lägga ut tillhandahållandet av sådana programvarutjänster för högskolor på externa uppdragstagare och menar att staten förbehåller sig rätten att fatta ett grundläggande beslut om huruvida den ska utföra tjänsterna själv och har ingen skyldighet att vända sig till marknaden (31). Lagstiftningen om offentlig upphandling ger också staten möjligheten att fatta detta beslut (32). |
| --- | --- |

(61)

Tyskland anser att den federala staten eller förbundsländerna inte bör vara skyldiga att lägga ut tillhandahållandet av sådana programvarutjänster för högskolor på externa uppdragstagare och menar att staten förbehåller sig rätten att fatta ett grundläggande beslut om huruvida den ska utföra tjänsterna själv och har ingen skyldighet att vända sig till marknaden (31). Lagstiftningen om offentlig upphandling ger också staten möjligheten att fatta detta beslut (32).

31

32

| (62) | Enligt Tyskland var syftet med att bilda HIS att säkerställa ett långsiktigt, kontinuerligt tillgängligt utbud av informationstjänster för högskolor, inte för att uppnå vinstmaximering utan enbart för att tillgodose högskolornas behov. HIS bedrev verksamhet bara i den omfattning som krävdes för att högskolorna skulle kunna fullgöra sitt offentliga uppdrag. |
| --- | --- |

(62)

Enligt Tyskland var syftet med att bilda HIS att säkerställa ett långsiktigt, kontinuerligt tillgängligt utbud av informationstjänster för högskolor, inte för att uppnå vinstmaximering utan enbart för att tillgodose högskolornas behov. HIS bedrev verksamhet bara i den omfattning som krävdes för att högskolorna skulle kunna fullgöra sitt offentliga uppdrag.

| (63) | Även om HIS i sig inte utgör ett offentligt företag bör HIS, mot bakgrund av sin ledning, sina uppgifter och sina kontrollmekanismer (HIS leds av offentliga myndigheter/organ som även fastställer dess budget, dess specifika arbetsprogram samt villkoren för dess verksamhet) betraktas som en enhet som ingår i själva staten. |
| --- | --- |

(63)

Även om HIS i sig inte utgör ett offentligt företag bör HIS, mot bakgrund av sin ledning, sina uppgifter och sina kontrollmekanismer (HIS leds av offentliga myndigheter/organ som även fastställer dess budget, dess specifika arbetsprogram samt villkoren för dess verksamhet) betraktas som en enhet som ingår i själva staten.

| (64) | Tyskland hävdar att domen i målet Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz (33), där det fastställs att en intern enhet kan bedriva en ekonomisk verksamhet, inte är oförenlig med denna bedömning eftersom HIS inte bedriver någon ekonomisk verksamhet. Ett antagande om att det föreligger en ekonomisk verksamhet kan inte grundas på det faktum att HIS i sig tekniskt sett inte är identiskt med staten eller någon av dess underavdelningar. När en enhet, oberoende av dess rättsliga form, tillhandahåller offentliga organ tjänster till stöd för statens offentliga uppgifter är verksamheten inte av ekonomisk karaktär. |
| --- | --- |

(64)

Tyskland hävdar att domen i målet Zweckverband Tierkörperbeseitigung Rheinland-Pfalz (33), där det fastställs att en intern enhet kan bedriva en ekonomisk verksamhet, inte är oförenlig med denna bedömning eftersom HIS inte bedriver någon ekonomisk verksamhet. Ett antagande om att det föreligger en ekonomisk verksamhet kan inte grundas på det faktum att HIS i sig tekniskt sett inte är identiskt med staten eller någon av dess underavdelningar. När en enhet, oberoende av dess rättsliga form, tillhandahåller offentliga organ tjänster till stöd för statens offentliga uppgifter är verksamheten inte av ekonomisk karaktär.

33

| (65) | I samband med argumentet att HIS verksamhet inte skulle ha varit av ekonomisk karaktär betonar Tyskland att det under minst två årtionden (fram till mitten av 1990-talet) inte fanns någon marknad för programvara för högskoleförvaltning, vilket innebär att det förelåg ett allmänt marknadsmisslyckande på detta område. Det fanns inga potentiella leverantörer av de tjänster som HIS tillhandahöll under 1970-talet. Klaganden har i flera av sina tidigare inlagor själv hävdat att marknaden uppstod tidigast 1993. Denna uppfattning bekräftades av de synpunkter som lämnats in av andra berörda parter, bland vilka många stödde uppfattningen att marknaden inte skulle ha uppstått förrän under de allra senaste åren. Omfattande programvara på området högskoleförvaltning har bara funnits sedan 2007 eller 2008, dvs. sedan omkring den tidpunkt då offentliga upphandlingar infördes. Tyskland hävdar, med hänvisning till ett antal synpunkter från berörda parter, att det än i dag inte finns några produkter som är lika omfattande som HIS produkter tillgängliga på marknaden. |
| --- | --- |

(65)

I samband med argumentet att HIS verksamhet inte skulle ha varit av ekonomisk karaktär betonar Tyskland att det under minst två årtionden (fram till mitten av 1990-talet) inte fanns någon marknad för programvara för högskoleförvaltning, vilket innebär att det förelåg ett allmänt marknadsmisslyckande på detta område. Det fanns inga potentiella leverantörer av de tjänster som HIS tillhandahöll under 1970-talet. Klaganden har i flera av sina tidigare inlagor själv hävdat att marknaden uppstod tidigast 1993. Denna uppfattning bekräftades av de synpunkter som lämnats in av andra berörda parter, bland vilka många stödde uppfattningen att marknaden inte skulle ha uppstått förrän under de allra senaste åren. Omfattande programvara på området högskoleförvaltning har bara funnits sedan 2007 eller 2008, dvs. sedan omkring den tidpunkt då offentliga upphandlingar infördes. Tyskland hävdar, med hänvisning till ett antal synpunkter från berörda parter, att det än i dag inte finns några produkter som är lika omfattande som HIS produkter tillgängliga på marknaden.

4.1.1.2   HIS tjänster utgör en oskiljaktig del av högskolornas icke-ekonomiska verksamhet på områdena forskning och utbildning

HIS tjänster utgör en oskiljaktig del av högskolornas icke-ekonomiska verksamhet på områdena forskning och utbildning

| (66) | Tyskland hävdar att det både i kommissionens meddelande 2014/C 198/01 (34) (rambestämmelser för forskning och utveckling) och kommissionens meddelande 2012/C 8/02 (35) (meddelande om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse) fastställs att allmän utbildning som anordnas inom ett nationellt utbildningssystem och som främst eller uteslutande finansieras av staten och övervakas av staten får betraktas som icke-ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

(66)

Tyskland hävdar att det både i kommissionens meddelande 2014/C 198/01 (34) (rambestämmelser för forskning och utveckling) och kommissionens meddelande 2012/C 8/02 (35) (meddelande om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse) fastställs att allmän utbildning som anordnas inom ett nationellt utbildningssystem och som främst eller uteslutande finansieras av staten och övervakas av staten får betraktas som icke-ekonomisk verksamhet.

34

35

| (67) | Tyskland upprepar att HIS verksamhet huvudsakligen skulle vara icke-ekonomisk eftersom dess ändamål inte går att skilja från statens utbildningsuppdrag, i vilket det ingår att tillhandahålla högskolor personalresurser samt finansiella och organisatoriska resurser. I stadgan föreskrivs särskilt att syftet med HIS verksamhet är att tillhandahålla högskolor stöd, i synnerhet genom utveckling och genomförande av processer för att rationalisera högskolornas förvaltning. |
| --- | --- |

(67)

Tyskland upprepar att HIS verksamhet huvudsakligen skulle vara icke-ekonomisk eftersom dess ändamål inte går att skilja från statens utbildningsuppdrag, i vilket det ingår att tillhandahålla högskolor personalresurser samt finansiella och organisatoriska resurser. I stadgan föreskrivs särskilt att syftet med HIS verksamhet är att tillhandahålla högskolor stöd, i synnerhet genom utveckling och genomförande av processer för att rationalisera högskolornas förvaltning.

| (68) | Tyskland anser att den författningsenliga rätten till fri tillgång till högskoleutbildning inte kan garanteras utan en effektiv it-baserad högskoleförvaltning och att statens författningsenliga skyldighet att säkerställa ett välfungerande system för högskoleutbildning enligt artikel 12.1 första meningen i grundlagen (36) följaktligen inte skulle kunna fullgöras. Högskoleutbildningen skulle helt enkelt bryta samman om det saknades effektiva högskoleanpassade it-instrument för att fullgöra högskoleförvaltningsuppgifter. Tyskland upprepade att det än i dag råder brist på privata leverantörer som vill eller kan tillhandahålla it-tjänster som skräddarsytts för att täcka högskolornas alla behov. |
| --- | --- |

(68)

Tyskland anser att den författningsenliga rätten till fri tillgång till högskoleutbildning inte kan garanteras utan en effektiv it-baserad högskoleförvaltning och att statens författningsenliga skyldighet att säkerställa ett välfungerande system för högskoleutbildning enligt artikel 12.1 första meningen i grundlagen (36) följaktligen inte skulle kunna fullgöras. Högskoleutbildningen skulle helt enkelt bryta samman om det saknades effektiva högskoleanpassade it-instrument för att fullgöra högskoleförvaltningsuppgifter. Tyskland upprepade att det än i dag råder brist på privata leverantörer som vill eller kan tillhandahålla it-tjänster som skräddarsytts för att täcka högskolornas alla behov.

36

| (69) | Tyskland avvisar klagandens argument att Compass-Datenbank-domen inte skulle stödja uppfattningen att HIS inte är ett företag. Tyskland hävdar att det inte spelar någon roll huruvida HIS i sig har offentliga maktbefogenheter. I Compass-Datenbank-domen fastställs i själva verket att verksamhet som är oskiljaktigt förbunden med fullgörandet av ett offentligt uppdrag är icke-ekonomisk (37). I själva beslutet om att inleda förfarandet konstaterades att HIS verksamhet, på grundval av rättspraxis från Compass-Datenbank-domen, mycket väl skulle kunna betraktas som verksamhet som är nödvändig för fullgörandet av ett icke-ekonomiskt offentligt uppdrag (38). Tyskland menar vidare att klaganden har rätt i att inte alla tjänster som högskolor behöver för sin dagliga verksamhet, såsom användningen av licenser och hyra av fastigheter, inte utgör en verksamhet som är oskiljaktigt förbunden med fullgörandet av ett offentligt uppdrag rörande offentlig utbildning. Tyskland förklarar dock att tjänster som skräddarsytts särskilt efter högskolors behov är oskiljaktigt förbundna med fullgörandet av högskolornas offentliga uppdrag om dessa tjänster ersätter internt framtagna tjänster som är av avgörande betydelse för fullgörandet av det offentliga uppdraget (39) och inte finns tillgängliga på marknaden i tillräcklig omfattning. Tyskland konstaterar även att HIS själv inte måste ha offentliga maktbefogenheter eller ett offentligt uppdrag till föremål för sin verksamhet för att omfattas av tillämpningsområdet för Compass-Datenbank-domen. |
| --- | --- |

(69)

Tyskland avvisar klagandens argument att Compass-Datenbank-domen inte skulle stödja uppfattningen att HIS inte är ett företag. Tyskland hävdar att det inte spelar någon roll huruvida HIS i sig har offentliga maktbefogenheter. I Compass-Datenbank-domen fastställs i själva verket att verksamhet som är oskiljaktigt förbunden med fullgörandet av ett offentligt uppdrag är icke-ekonomisk (37). I själva beslutet om att inleda förfarandet konstaterades att HIS verksamhet, på grundval av rättspraxis från Compass-Datenbank-domen, mycket väl skulle kunna betraktas som verksamhet som är nödvändig för fullgörandet av ett icke-ekonomiskt offentligt uppdrag (38). Tyskland menar vidare att klaganden har rätt i att inte alla tjänster som högskolor behöver för sin dagliga verksamhet, såsom användningen av licenser och hyra av fastigheter, inte utgör en verksamhet som är oskiljaktigt förbunden med fullgörandet av ett offentligt uppdrag rörande offentlig utbildning. Tyskland förklarar dock att tjänster som skräddarsytts särskilt efter högskolors behov är oskiljaktigt förbundna med fullgörandet av högskolornas offentliga uppdrag om dessa tjänster ersätter internt framtagna tjänster som är av avgörande betydelse för fullgörandet av det offentliga uppdraget (39) och inte finns tillgängliga på marknaden i tillräcklig omfattning. Tyskland konstaterar även att HIS själv inte måste ha offentliga maktbefogenheter eller ett offentligt uppdrag till föremål för sin verksamhet för att omfattas av tillämpningsområdet för Compass-Datenbank-domen.

37

nödvändig

38

39

själv

| (70) | Vad gäller en av de inkomna synpunkterna från företag i Italien (40), med en analys av domen i målet kommissionen mot Italien (41), (se skäl 40) tillhandahåller Tyskland en mer nyanserad argumentation avseende oskiljaktighet. Tyskland hävdar att domen 1) inte innehåller något fastställande av att programvara och it-tjänster i sig skulle gå att skilja från utövandet av offentliga maktbefogenheter eller fullgörandet av ett offentligt uppdrag, och 2) avser regler om etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster (42). Slutligen påpekar Tyskland att den motivering som anfördes för den italienska ståndpunkten i den domen var behandlingen av konfidentiella uppgifter. Tyskland hävdar att domen i målet kommissionen mot Italien inte skulle undergräva giltigheten hos Tysklands oskiljaktighetsargument i detta fall. Förutom de helt avgörande skillnaderna i fråga om omständigheter (allmänna system för statlig förvaltning kontra högskoleprogramvara), rättslig grund (etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster kontra regler för statligt stöd) och möjlig motivering (konfidentialitet) vad gäller urvalet av vissa typer av företag som avtalspartner, är skillnaden mellan de fakta som domen stöder sig på och mönstret av omständigheter i detta fall avsevärd. Enligt Tyskland måste den högskoleprogramvara som det rör sig om i detta fall skräddarsys efter högskoleförvaltningens mycket specifika behov. Dessutom fanns det inget jämförbart produktutbud av högskoleförvaltningsprogramvara på marknaden. Slutligen hävdar Tyskland att man i Compass-Datenbank-domen på goda grunder avstod från att hänvisa till domen i målet kommissionen mot Italien. |
| --- | --- |

(70)

Vad gäller en av de inkomna synpunkterna från företag i Italien (40), med en analys av domen i målet kommissionen mot Italien (41), (se skäl 40) tillhandahåller Tyskland en mer nyanserad argumentation avseende oskiljaktighet. Tyskland hävdar att domen 1) inte innehåller något fastställande av att programvara och it-tjänster i sig skulle gå att skilja från utövandet av offentliga maktbefogenheter eller fullgörandet av ett offentligt uppdrag, och 2) avser regler om etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster (42). Slutligen påpekar Tyskland att den motivering som anfördes för den italienska ståndpunkten i den domen var behandlingen av konfidentiella uppgifter. Tyskland hävdar att domen i målet kommissionen mot Italien inte skulle undergräva giltigheten hos Tysklands oskiljaktighetsargument i detta fall. Förutom de helt avgörande skillnaderna i fråga om omständigheter (allmänna system för statlig förvaltning kontra högskoleprogramvara), rättslig grund (etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster kontra regler för statligt stöd) och möjlig motivering (konfidentialitet) vad gäller urvalet av vissa typer av företag som avtalspartner, är skillnaden mellan de fakta som domen stöder sig på och mönstret av omständigheter i detta fall avsevärd. Enligt Tyskland måste den högskoleprogramvara som det rör sig om i detta fall skräddarsys efter högskoleförvaltningens mycket specifika behov. Dessutom fanns det inget jämförbart produktutbud av högskoleförvaltningsprogramvara på marknaden. Slutligen hävdar Tyskland att man i Compass-Datenbank-domen på goda grunder avstod från att hänvisa till domen i målet kommissionen mot Italien.

40

41

42

| (71) | Tyskland har synpunkter på ytterligare påståenden i beslutet om att inleda förfarandet avseende frågan om huruvida HIS är ett företag. Vad gäller frågan om huruvida högskolorna använde HIS produkter uteslutande för icke-ekonomiska ändamål (se punkt 26 b) konstaterar Tyskland att det inte står helt klart hur högskolorna skulle ha kunnat använda dessa produkter på ett sådant sätt. Tyskland påpekar att dessa produkter inte skräddarsyddes för en specifik, tänkbart ekonomisk verksamhet (såsom vuxenutbildning). Enligt Tyskland är den centrala frågan, för att kunna avgöra om bidragen utgör statligt stöd, huruvida HIS tjänster är oskiljaktigt förbundna med fullgörandet av statens utbildningsuppdrag. Tyskland hänvisade till samma princip i samband med antagandet att HIS programvara även innehöll delar för personalförvaltning och finansiell förvaltning (skäl 26 a) och pekade samtidigt på att programvaruprodukterna i fråga inte avsåg allmän finansiell förvaltning eller personalförvaltning. |
| --- | --- |

(71)

Tyskland har synpunkter på ytterligare påståenden i beslutet om att inleda förfarandet avseende frågan om huruvida HIS är ett företag. Vad gäller frågan om huruvida högskolorna använde HIS produkter uteslutande för icke-ekonomiska ändamål (se punkt 26 b) konstaterar Tyskland att det inte står helt klart hur högskolorna skulle ha kunnat använda dessa produkter på ett sådant sätt. Tyskland påpekar att dessa produkter inte skräddarsyddes för en specifik, tänkbart ekonomisk verksamhet (såsom vuxenutbildning). Enligt Tyskland är den centrala frågan, för att kunna avgöra om bidragen utgör statligt stöd, huruvida HIS tjänster är oskiljaktigt förbundna med fullgörandet av statens utbildningsuppdrag. Tyskland hänvisade till samma princip i samband med antagandet att HIS programvara även innehöll delar för personalförvaltning och finansiell förvaltning (skäl 26 a) och pekade samtidigt på att programvaruprodukterna i fråga inte avsåg allmän finansiell förvaltning eller personalförvaltning.

4.1.1.3   Den möjliga ekonomiska verksamheten (försäljning till tyska privata högskolor och utländska högskolor) är marginell och har inte karaktären av statligt stöd

Den möjliga ekonomiska verksamheten (försäljning till tyska privata högskolor och utländska högskolor) är marginell och har inte karaktären av statligt stöd

| (72) | Vad gäller HIS tillhandahållande av it-tjänster till tyska privata högskolor och utländska högskolor anförde Tyskland argumentet att denna verksamhet inte inbegrep statligt stöd eftersom






  a) | de utländska aktörer som drar nytta av HIS verksamhet till övervägande del består av offentliga högskolor som, i egenskap av sådana, är icke-ekonomiska aktörer, |
| --- | --- | --- |

(72)

Vad gäller HIS tillhandahållande av it-tjänster till tyska privata högskolor och utländska högskolor anförde Tyskland argumentet att denna verksamhet inte inbegrep statligt stöd eftersom

a)

de utländska aktörer som drar nytta av HIS verksamhet till övervägande del består av offentliga högskolor som, i egenskap av sådana, är icke-ekonomiska aktörer,

| b) | redovisningen avseende HIS verksamhet vad gäller dessa kunder hålls åtskild från redovisningen avseende HIS leverans av programvara till tyska offentliga högskolor, |
| --- | --- |

b)

redovisningen avseende HIS verksamhet vad gäller dessa kunder hålls åtskild från redovisningen avseende HIS leverans av programvara till tyska offentliga högskolor,

| c) | det arbete som de anställda lade på enskilda uppgifter och projekt registrerades i ett separat internt system, |
| --- | --- |

c)

det arbete som de anställda lade på enskilda uppgifter och projekt registrerades i ett separat internt system,

| d) | de personal- och materialkostnader som direkt kunde tillskrivas anställdas arbete med enskilda uppgifter och projekt tilldelades i enlighet med den andel timmar som den anställde ägnade åt den enskilda uppgiften eller det enskilda projektet, |
| --- | --- |

d)

de personal- och materialkostnader som direkt kunde tillskrivas anställdas arbete med enskilda uppgifter och projekt tilldelades i enlighet med den andel timmar som den anställde ägnade åt den enskilda uppgiften eller det enskilda projektet,

| e) | de allmänna omkostnaderna fördelades proportionellt i förhållande till enskilda uppgifter och projekt, |
| --- | --- |

e)

de allmänna omkostnaderna fördelades proportionellt i förhållande till enskilda uppgifter och projekt,

| f) | en underordnad ekonomisk användning av de insatsvaror som HIS tillhandahåller högskolorna, i FoU-rambestämmelsernas (43) anda, inte innebar att finansieringen av HIS tjänster förlorade sin karaktär av att inte utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

f)

en underordnad ekonomisk användning av de insatsvaror som HIS tillhandahåller högskolorna, i FoU-rambestämmelsernas (43) anda, inte innebar att finansieringen av HIS tjänster förlorade sin karaktär av att inte utgöra statligt stöd.

43

| (73) | Att HIS inte konkurrerade med hjälp av marknadssnedvridande låga priser (se påståendet i skäl 17) bevisades enligt Tyskland även av det faktum att HIS inte kunde hävda sig mot konkurrenter i offentliga upphandlingsförfaranden, trots att de priser till vilka HIS erbjöd sina tjänster var begränsade till att täcka kostnaderna. Tyskland uppgav att HIS upphört att delta i offentliga upphandlingsförfaranden för privata och utländska högskolor sedan samtalen mellan Tyskland och kommissionen om HIS verksamhet inleddes 2012. |
| --- | --- |

(73)

Att HIS inte konkurrerade med hjälp av marknadssnedvridande låga priser (se påståendet i skäl 17) bevisades enligt Tyskland även av det faktum att HIS inte kunde hävda sig mot konkurrenter i offentliga upphandlingsförfaranden, trots att de priser till vilka HIS erbjöd sina tjänster var begränsade till att täcka kostnaderna. Tyskland uppgav att HIS upphört att delta i offentliga upphandlingsförfaranden för privata och utländska högskolor sedan samtalen mellan Tyskland och kommissionen om HIS verksamhet inleddes 2012.

| (74) | Tyskland hävdar att även om all HIS verksamhet avseende tyska privata högskolor och utländska högskolor skulle ha varit av ekonomisk karaktär var omfattningen av denna verksamhet uttryckt i storleken på de intäkter den gav upphov till i förhållande till alla HIS intäkter marginell. Tyskland lämnade in information om 1) de intäkter som HIS IT fick från att leverera programvarutjänster till privata och utländska högskolor mellan 2003 och 2013, och 2) den andel av HIS sammanlagda intäkter som dessa intäkter stod för. Intäktssiffrorna sträcker sig från 25 800 euro (2003) till 220 330 euro (2010), vilket motsvarar mellan 0,45 % (2003) och 1,73 % (2008) av HIS IT:s sammanlagda intäkter under de enskilda åren. Dessa siffror bör enligt Tyskland betraktas som underordnad verksamhet i överensstämmelse med punkt 20 i rambestämmelserna för forskning och utveckling (se skäl 72 f). |
| --- | --- |

(74)

Tyskland hävdar att även om all HIS verksamhet avseende tyska privata högskolor och utländska högskolor skulle ha varit av ekonomisk karaktär var omfattningen av denna verksamhet uttryckt i storleken på de intäkter den gav upphov till i förhållande till alla HIS intäkter marginell. Tyskland lämnade in information om 1) de intäkter som HIS IT fick från att leverera programvarutjänster till privata och utländska högskolor mellan 2003 och 2013, och 2) den andel av HIS sammanlagda intäkter som dessa intäkter stod för. Intäktssiffrorna sträcker sig från 25 800 euro (2003) till 220 330 euro (2010), vilket motsvarar mellan 0,45 % (2003) och 1,73 % (2008) av HIS IT:s sammanlagda intäkter under de enskilda åren. Dessa siffror bör enligt Tyskland betraktas som underordnad verksamhet i överensstämmelse med punkt 20 i rambestämmelserna för forskning och utveckling (se skäl 72 f).

| (75) | Tyskland hävdar dessutom att andelen av det stöd som beviljades tyska privata högskolor och utländska högskolor inte under någon period av tre på varandra följande år (44) mellan 2003 och 2013 överskred den tröskel för stöd av mindre betydelse på 200 000 euro som anges i förordning (EU) nr 1407/2013. Anledningen till detta var att högskolornas bidrag till de sammanlagda kostnaderna för att tillhandahålla HIS IT:s tjänster varierade mellan 34,5 % och 74,1 % av dessa sammanlagda kostnader mellan 2002 och 2013. Detta innebär att om den andel av intäkterna som kom från tyska privata högskolor och utländska högskolor i samband med HIS IT:s sammanlagda intäkter (de procentandelar som anges i skäl 74, dvs. mellan 0,45 % och 1,73 %) skulle tillämpas på HIS IT:s sammanlagda finansiering minus högskolornas egna bidrag skulle beloppen inte under någon av perioderna på tre på varandra följande år överskrida gränsen på 200 000 euro.

  Tabell 1


  Sammanlagt belopp avseende direkta bidrag till HIS IT per år + de föregående två åren










  År | Direkta bidrag till HIS IT, exklusive kostnadsdelning (avgifter) från högskolor (i miljoner euro/år) | Andel av intäkterna som kom från försäljning till tyska privata högskolor och utländska högskolor (%) | Direktstödsbelopp i förhållande till den andel av intäkterna som kom från försäljning till tyska privata högskolor och utländska högskolor (i euro/år) | Sammanlagt belopp avseende direkta bidrag under år + de två föregående åren (i euro) 2005 = 2003 + 2004 + 2005; 2006 = 2004 + 2005 + 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 3,7 | 0,45 | 16 650 | 16 650 |
| 2004 | 3,8 | 0,86 | 32 680 | 49 330 |
| 2005 | 3,8 | 1,06 | 40 280 | 89 610 |
| 2006 | 3,8 | 0,86 | 32 680 | 105 640 |
| 2007 | 3,7 | 1,2 | 44 400 | 117 360 |
| 2008 | 3,8 | 1,73 | 65 740 | 142 820 |
| 2009 | 3,9 | 1,54 | 60 060 | 170 200 |
| 2010 | 4,1 | 1,72 | 70 520 | 196 320 |
| 2011 | 4,0 | 1,27 | 50 800 | 181 380 |
| 2012 | 4,2 | 0,96 | 40 320 | 161 640 |
| 2013 | 4,2 | 0,70 | 29 400 | 120 520 |

(75)

Tyskland hävdar dessutom att andelen av det stöd som beviljades tyska privata högskolor och utländska högskolor inte under någon period av tre på varandra följande år (44) mellan 2003 och 2013 överskred den tröskel för stöd av mindre betydelse på 200 000 euro som anges i förordning (EU) nr 1407/2013. Anledningen till detta var att högskolornas bidrag till de sammanlagda kostnaderna för att tillhandahålla HIS IT:s tjänster varierade mellan 34,5 % och 74,1 % av dessa sammanlagda kostnader mellan 2002 och 2013. Detta innebär att om den andel av intäkterna som kom från tyska privata högskolor och utländska högskolor i samband med HIS IT:s sammanlagda intäkter (de procentandelar som anges i skäl 74, dvs. mellan 0,45 % och 1,73 %) skulle tillämpas på HIS IT:s sammanlagda finansiering minus högskolornas egna bidrag skulle beloppen inte under någon av perioderna på tre på varandra följande år överskrida gränsen på 200 000 euro.

44

Tabell 1

Tabell 1

Sammanlagt belopp avseende direkta bidrag till HIS IT per år + de föregående två åren

Sammanlagt belopp avseende direkta bidrag till HIS IT per år + de föregående två åren

År

Direkta bidrag till HIS IT, exklusive kostnadsdelning (avgifter) från högskolor (i miljoner euro/år)

Andel av intäkterna som kom från försäljning till tyska privata högskolor och utländska högskolor (%)

Direktstödsbelopp i förhållande till den andel av intäkterna som kom från försäljning till tyska privata högskolor och utländska högskolor (i euro/år)

Sammanlagt belopp avseende direkta bidrag under år + de två föregående åren (i euro) 2005 = 2003 + 2004 + 2005; 2006 = 2004 + 2005 + 2006

2003

3,7

0,45

16 650

16 650

2004

3,8

0,86

32 680

49 330

2005

3,8

1,06

40 280

89 610

2006

3,8

0,86

32 680

105 640

2007

3,7

1,2

44 400

117 360

2008

3,8

1,73

65 740

142 820

2009

3,9

1,54

60 060

170 200

2010

4,1

1,72

70 520

196 320

2011

4,0

1,27

50 800

181 380

2012

4,2

0,96

40 320

161 640

2013

4,2

0,70

29 400

120 520

4.1.2   HIS erhöll inte någon selektiv fördel

HIS erhöll inte någon selektiv fördel

4.1.2.1   Selektiv fördel genom direkta bidrag

Selektiv fördel genom direkta bidrag

| (76) | Med stöd i ett stort antal inlämnade synpunkter hävdar Tyskland att HIS inte erhöll någon fördel genom de direkta bidragen eftersom HIS agerade som mellanhand i överensstämmelse med det begrepp som beskrivs i punkt 2.1.2.22 (45) i rambestämmelserna för forskning och utveckling. Alla fördelar vidarebefordrades till högskolorna, som kunde erhålla dessa tjänster till ett rimligt pris. |
| --- | --- |

(76)

Med stöd i ett stort antal inlämnade synpunkter hävdar Tyskland att HIS inte erhöll någon fördel genom de direkta bidragen eftersom HIS agerade som mellanhand i överensstämmelse med det begrepp som beskrivs i punkt 2.1.2.22 (45) i rambestämmelserna för forskning och utveckling. Alla fördelar vidarebefordrades till högskolorna, som kunde erhålla dessa tjänster till ett rimligt pris.

45

| (77) | Därutöver upprepade Tyskland argumentet att HIS ägare, förbundsländerna och den federala staten, erhöll en fördel eftersom kostnaden för att finansiera högskolorna sänktes genom HIS icke-vinstdrivna verksamhet, genom vilken tjänsterna i fråga tillhandahölls. I detta avseende agerade staten på ett ekonomiskt rationellt sätt, i enlighet med principen om en privat aktör i en marknadsekonomi. Flera inlämnade synpunkter stödde uppfattningen att det var ekonomiskt rationellt att samla it-resurserna hos HIS och att erbjuda högskolorna dem på detta sätt. |
| --- | --- |

(77)

Därutöver upprepade Tyskland argumentet att HIS ägare, förbundsländerna och den federala staten, erhöll en fördel eftersom kostnaden för att finansiera högskolorna sänktes genom HIS icke-vinstdrivna verksamhet, genom vilken tjänsterna i fråga tillhandahölls. I detta avseende agerade staten på ett ekonomiskt rationellt sätt, i enlighet med principen om en privat aktör i en marknadsekonomi. Flera inlämnade synpunkter stödde uppfattningen att det var ekonomiskt rationellt att samla it-resurserna hos HIS och att erbjuda högskolorna dem på detta sätt.

4.1.2.2   Selektiv fördel genom skatteundantag

Selektiv fördel genom skatteundantag

| (78) | Tyskland hävdar att skatteundantagen inte gav HIS någon fördel, utan var resultatet av en korrekt tillämpning av tysk skattelagstiftning. Enligt 5.1.9 § (46) i lagen om skatt för juridiska personer och 3.6 § (47) i lagen om skatt på näringsverksamhet i förbindelse med 51 § och efterföljande i lagen om skatter och avgifter (48) är ideella företag med allmännyttigt ändamål undantagna från skatt på näringsverksamhet i den mån de inte bedriver en ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

(78)

Tyskland hävdar att skatteundantagen inte gav HIS någon fördel, utan var resultatet av en korrekt tillämpning av tysk skattelagstiftning. Enligt 5.1.9 § (46) i lagen om skatt för juridiska personer och 3.6 § (47) i lagen om skatt på näringsverksamhet i förbindelse med 51 § och efterföljande i lagen om skatter och avgifter (48) är ideella företag med allmännyttigt ändamål undantagna från skatt på näringsverksamhet i den mån de inte bedriver en ekonomisk verksamhet.

46

47

48

| (79) | Tyskland uppger att den preliminära slutsatsen i beslutet om att inleda förfarandet att HIS skulle ha åtnjutit en nedsättning av sin skattskyldighet är felaktig, eftersom HIS inte var föremål för skatt för juridiska personer och skatt på näringsverksamhet. Anledningen till detta är att HIS i egenskap av allmännyttig organisation enligt bestämmelserna i den relevanta tyska skattelagstiftningen inte hade någon beskattningsbar inkomst enligt 7 § och efterföljande (49) i lagen om skatt för juridiska personer och inte hade intäkter från näringsverksamhet enligt 6 § och efterföljande (50) i lagen om skatt på näringsverksamhet. Tyskland tillägger att HIS aldrig gjorde vinster som kunde ha varit föremål för skatt. Skattebördan för HIS uppgick därför, enligt Tysklands slutsats, till exakt noll och skulle ha gjort det även om HIS inte hade omfattats av en skattebefrielse. |
| --- | --- |

(79)

Tyskland uppger att den preliminära slutsatsen i beslutet om att inleda förfarandet att HIS skulle ha åtnjutit en nedsättning av sin skattskyldighet är felaktig, eftersom HIS inte var föremål för skatt för juridiska personer och skatt på näringsverksamhet. Anledningen till detta är att HIS i egenskap av allmännyttig organisation enligt bestämmelserna i den relevanta tyska skattelagstiftningen inte hade någon beskattningsbar inkomst enligt 7 § och efterföljande (49) i lagen om skatt för juridiska personer och inte hade intäkter från näringsverksamhet enligt 6 § och efterföljande (50) i lagen om skatt på näringsverksamhet. Tyskland tillägger att HIS aldrig gjorde vinster som kunde ha varit föremål för skatt. Skattebördan för HIS uppgick därför, enligt Tysklands slutsats, till exakt noll och skulle ha gjort det även om HIS inte hade omfattats av en skattebefrielse.

49

50

| (80) | Tyskland hävdar i själva verket att klaganden, under den preliminära granskningsetappen, verkar medge att skatteundantagen var en följd av HIS allmännyttiga roll och framhåller HIS återkommande årliga förluster. |
| --- | --- |

(80)

Tyskland hävdar i själva verket att klaganden, under den preliminära granskningsetappen, verkar medge att skatteundantagen var en följd av HIS allmännyttiga roll och framhåller HIS återkommande årliga förluster.

| (81) | Tyskland hävdar dessutom att de påstådda skatteförmånerna efter en första anblick inte uppfyller kriterierna om selektivitet eftersom HIS inte behandlades annorlunda än andra offentliga allmännyttiga företag. |
| --- | --- |

(81)

Tyskland hävdar dessutom att de påstådda skatteförmånerna efter en första anblick inte uppfyller kriterierna om selektivitet eftersom HIS inte behandlades annorlunda än andra offentliga allmännyttiga företag.

| (82) | Slutligen hävdar Tyskland att klaganden aldrig tydligt har anfört skatteundantagen som en egen grund för klagan. Tyskland påpekar att klagomålet i sig bara innehåller ett påstående om att HIS kan åtnjuta skatteförmåner och att mer detaljerade argument enbart framfördes avseende de skatteförmåner som HIS eG fortsättningsvis kunde åtnjuta. |
| --- | --- |

(82)

Slutligen hävdar Tyskland att klaganden aldrig tydligt har anfört skatteundantagen som en egen grund för klagan. Tyskland påpekar att klagomålet i sig bara innehåller ett påstående om att HIS kan åtnjuta skatteförmåner och att mer detaljerade argument enbart framfördes avseende de skatteförmåner som HIS eG fortsättningsvis kunde åtnjuta.

kan

4.2   Åtgärderna utgör befintligt stöd sedan 1976

Åtgärderna utgör befintligt stöd sedan 1976

| (83) | Tyskland framförde på nytt det understödjande argumentet att även om finansieringen från staten hade betecknats som statligt stöd skulle återkrav vara uteslutet eftersom åtgärderna skulle omfattas av fortsatt skydd som befintligt stöd sedan 1976, enligt artikel 1 b v i förordning (EU) 2015/1589 (51). Enligt denna bestämmelse kan en åtgärd som inte utgjorde statligt stöd när den infördes bli till statligt stöd på grund av utvecklingen av den inre marknaden. För att skyddet av ett befintligt stöd ska kvarstå krävs det enligt rättspraxis (52) att åtgärden inte ska ha genomgått någon betydande förändring sedan den blev till ett statligt stöd. Annars innebär förändringen att det uppstår en ny stödåtgärd. |
| --- | --- |

(83)

Tyskland framförde på nytt det understödjande argumentet att även om finansieringen från staten hade betecknats som statligt stöd skulle återkrav vara uteslutet eftersom åtgärderna skulle omfattas av fortsatt skydd som befintligt stöd sedan 1976, enligt artikel 1 b v i förordning (EU) 2015/1589 (51). Enligt denna bestämmelse kan en åtgärd som inte utgjorde statligt stöd när den infördes bli till statligt stöd på grund av utvecklingen av den inre marknaden. För att skyddet av ett befintligt stöd ska kvarstå krävs det enligt rättspraxis (52) att åtgärden inte ska ha genomgått någon betydande förändring sedan den blev till ett statligt stöd. Annars innebär förändringen att det uppstår en ny stödåtgärd.

51

52

| (84) | Befintligt statligt stöd omfattas av rättsligt skydd så länge kommissionen inte har fastställt att det är oförenligt med den inre marknaden (53) och har beslutat om lämpliga framtidsinriktade åtgärder (se artikel 108.1 i EUF-fördraget (54) och artikel 22 i förordning (EU) 2015/1589 (55)). Det enda undantaget, menar Tyskland, är när verksamheten liberaliseras genom en unionsrättsakt. Med tanke på att ingen av dessa handlingar har genomförts, att det inte fanns någon marknad när åtgärderna inleddes och att åtgärderna inte har genomgått någon betydande förändring är de att betrakta som lagligt befintligt stöd. |
| --- | --- |

(84)

Befintligt statligt stöd omfattas av rättsligt skydd så länge kommissionen inte har fastställt att det är oförenligt med den inre marknaden (53) och har beslutat om lämpliga framtidsinriktade åtgärder (se artikel 108.1 i EUF-fördraget (54) och artikel 22 i förordning (EU) 2015/1589 (55)). Det enda undantaget, menar Tyskland, är när verksamheten liberaliseras genom en unionsrättsakt. Med tanke på att ingen av dessa handlingar har genomförts, att det inte fanns någon marknad när åtgärderna inleddes och att åtgärderna inte har genomgått någon betydande förändring är de att betrakta som lagligt befintligt stöd.

53

54

55

4.2.1   Det fanns ingen marknad för högskoleprogramvara före 1993

Det fanns ingen marknad för högskoleprogramvara före 1993

| (85) | Enligt Tyskland fanns det ingen marknad för högskoleprogramvara när HIS bildades 1969 och när den federala staten och förbundsländerna tog över dess andelar i HIS 1976. Även om klaganden i sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet uppger (se skäl 50) att det fanns verkliga eller potentiella konkurrenter på 1970-talet konstaterar klaganden i sitt klagomål att före 2000 fanns bara HIS-GX-programvaran (56). Följaktligen måste marknaden ha vuxit fram efter 2000. I själva verket började inte marknaden att växa fram förrän på 1990-talet. I ett antal synpunkter från tredje parter betonades dessutom att det under årtionden inte fanns någon högskoleprogramvara och att det inte var förrän på 1990-talet som leverantörer av vissa applikationer sporadiskt dök upp på marknaden. Verkliga alternativ till HIS produkter har inte dykt upp förrän under de allra senaste åren. Tyskland menar att det finns goda skäl att anta att marknaden inte växte fram förrän 2006/2007, när de första offentliga upphandlingsförfarandena ägde rum, även om enskilda leverantörer som hade moduler för enskilda högskoleförvaltningsprocesser i sin produktportfölj fanns dessförinnan. Klaganden konstaterar själv i sina synpunkter av den 19 november 2013 att utvecklingen under de senaste sju åren visar att privata leverantörer är redo att kunna tillhandahålla högskolor programvara för integrerad campusförvaltning. Mot bakgrund av detta kan HIS inte ha haft en snedvridande inverkan på marknaden eftersom det inte ens fanns någon marknad. Såsom konstaterats skulle högskolorna, i avsaknad av HIS, ha varit tvungna att täcka sina it-relaterade behov på egen hand med hjälp av sina egna resurser. |
| --- | --- |

(85)

Enligt Tyskland fanns det ingen marknad för högskoleprogramvara när HIS bildades 1969 och när den federala staten och förbundsländerna tog över dess andelar i HIS 1976. Även om klaganden i sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet uppger (se skäl 50) att det fanns verkliga eller potentiella konkurrenter på 1970-talet konstaterar klaganden i sitt klagomål att före 2000 fanns bara HIS-GX-programvaran (56). Följaktligen måste marknaden ha vuxit fram efter 2000. I själva verket började inte marknaden att växa fram förrän på 1990-talet. I ett antal synpunkter från tredje parter betonades dessutom att det under årtionden inte fanns någon högskoleprogramvara och att det inte var förrän på 1990-talet som leverantörer av vissa applikationer sporadiskt dök upp på marknaden. Verkliga alternativ till HIS produkter har inte dykt upp förrän under de allra senaste åren. Tyskland menar att det finns goda skäl att anta att marknaden inte växte fram förrän 2006/2007, när de första offentliga upphandlingsförfarandena ägde rum, även om enskilda leverantörer som hade moduler för enskilda högskoleförvaltningsprocesser i sin produktportfölj fanns dessförinnan. Klaganden konstaterar själv i sina synpunkter av den 19 november 2013 att utvecklingen under de senaste sju åren visar att privata leverantörer är redo att kunna tillhandahålla högskolor programvara för integrerad campusförvaltning. Mot bakgrund av detta kan HIS inte ha haft en snedvridande inverkan på marknaden eftersom det inte ens fanns någon marknad. Såsom konstaterats skulle högskolorna, i avsaknad av HIS, ha varit tvungna att täcka sina it-relaterade behov på egen hand med hjälp av sina egna resurser.

56

sju

| (86) | Under alla omständigheter verkar man i beslutet om att inleda förfarandet godta 1993 som det första år då det skulle ha funnits en marknad (se skäl 60 i beslutet om att inleda förfarandet). Vad gäller frågan om ett befintligt stöd godtar de tyska myndigheterna därför att marknaden skulle ha vuxit fram 1993. |
| --- | --- |

(86)

Under alla omständigheter verkar man i beslutet om att inleda förfarandet godta 1993 som det första år då det skulle ha funnits en marknad (se skäl 60 i beslutet om att inleda förfarandet). Vad gäller frågan om ett befintligt stöd godtar de tyska myndigheterna därför att marknaden skulle ha vuxit fram 1993.

4.2.2   Ingen betydande ändring av ordningen ägde rum

Ingen betydande ändring av ordningen ägde rum

| (87) | Tyskland instämmer i den preliminära ståndpunkten i beslutet om att inleda förfarandet (skäl 80 i nämnda beslut) att åtgärdernas karaktär, finansieringskällan, den rättsliga grunden, finansieringsmålen och kretsen av mottagare (HIS GmbH) inte förändrades efter det att åtgärderna trädde i kraft. Tyskland konstaterar vidare att en ändring enligt rättspraxis (57) är att betrakta som betydande om den påverkar väsentliga inslag i ordningen som till exempel de grundläggande behörighetsvillkoren, den rättsliga grunden (58) eller kretsen av stödmottagare. |
| --- | --- |

(87)

Tyskland instämmer i den preliminära ståndpunkten i beslutet om att inleda förfarandet (skäl 80 i nämnda beslut) att åtgärdernas karaktär, finansieringskällan, den rättsliga grunden, finansieringsmålen och kretsen av mottagare (HIS GmbH) inte förändrades efter det att åtgärderna trädde i kraft. Tyskland konstaterar vidare att en ändring enligt rättspraxis (57) är att betrakta som betydande om den påverkar väsentliga inslag i ordningen som till exempel de grundläggande behörighetsvillkoren, den rättsliga grunden (58) eller kretsen av stödmottagare.

57

58

4.2.2.1   Finansieringens karaktär

Finansieringens karaktär

| (88) | Tyskland påpekar att en ökad finansiering inte berör väsentliga inslag i ordningen om ökningen står i proportion till en motsvarande ökning av kostnaderna för att bedriva samma verksamhet, vilket framgår av en rad beslut från kommissionen om radio- och tv-sektorn (59). |
| --- | --- |

(88)

Tyskland påpekar att en ökad finansiering inte berör väsentliga inslag i ordningen om ökningen står i proportion till en motsvarande ökning av kostnaderna för att bedriva samma verksamhet, vilket framgår av en rad beslut från kommissionen om radio- och tv-sektorn (59).

59

| (89) | Tyskland upprepar att beloppet för den direkta statliga finansieringen knappt genomgick någon nominell ökning (från 2 527 000 tyska mark 1976 till 6 981 000 tyska mark 2001 och till 4 230 000 euro 2013) och att de ändrade beloppen var en följd av egenskaperna hos den underskottsfinansiering som var kopplad till ökningen av antalet studenter och som även påverkades av inflationen. |
| --- | --- |

(89)

Tyskland upprepar att beloppet för den direkta statliga finansieringen knappt genomgick någon nominell ökning (från 2 527 000 tyska mark 1976 till 6 981 000 tyska mark 2001 och till 4 230 000 euro 2013) och att de ändrade beloppen var en följd av egenskaperna hos den underskottsfinansiering som var kopplad till ökningen av antalet studenter och som även påverkades av inflationen.

4.2.2.2   Finansieringskälla och finansieringssätt, rättslig grund

Finansieringskälla och finansieringssätt, rättslig grund

| (90) | Tyskland uppger att källan till statlig finansiering förblev densamma under hela tidsperioden: den federala statens och förbundsländernas budget. Tyskland instämmer med skäl 89 i beslutet om att inleda förfarandet i att möjligheten att erhålla annan finansiering än direkta bidrag ingick i stadgan redan från början. Tyskland instämmer dock inte med formuleringen i beslutet om att inleda förfarandet att frågan är huruvida tilläggsfinansieringen fortfarande är så pass låg i förhållande till den samlade åtgärden att den inte ändrar finansieringens övergripande karaktär (se skäl 90 i beslutet om att inleda förfarandet). Tyskland anser att en betydande ökning av högskolornas medfinansiering av HIS verksamhet (deras betalning för HIS it-tjänster steg från 35,7 % 2002 till 74,1 % 2013) inte kan tolkas som en betydande förändring av ordningen som innebär att åtgärden upphör att betecknas som befintligt stöd. |
| --- | --- |

(90)

Tyskland uppger att källan till statlig finansiering förblev densamma under hela tidsperioden: den federala statens och förbundsländernas budget. Tyskland instämmer med skäl 89 i beslutet om att inleda förfarandet i att möjligheten att erhålla annan finansiering än direkta bidrag ingick i stadgan redan från början. Tyskland instämmer dock inte med formuleringen i beslutet om att inleda förfarandet att frågan är huruvida tilläggsfinansieringen fortfarande är så pass låg i förhållande till den samlade åtgärden att den inte ändrar finansieringens övergripande karaktär (se skäl 90 i beslutet om att inleda förfarandet). Tyskland anser att en betydande ökning av högskolornas medfinansiering av HIS verksamhet (deras betalning för HIS it-tjänster steg från 35,7 % 2002 till 74,1 % 2013) inte kan tolkas som en betydande förändring av ordningen som innebär att åtgärden upphör att betecknas som befintligt stöd.

| (91) | Tyskland invände även mot klagandens påstående att åtgärden i själva verket skulle bestå av en rad direkta bidrag och konstaterar att det inte finns något särskilt krav avseende definitionen av stödordning utöver ordalydelsen i artikel 1 d i förordning (EU) 2015/1589 (60). |
| --- | --- |

(91)

Tyskland invände även mot klagandens påstående att åtgärden i själva verket skulle bestå av en rad direkta bidrag och konstaterar att det inte finns något särskilt krav avseende definitionen av stödordning utöver ordalydelsen i artikel 1 d i förordning (EU) 2015/1589 (60).

stödordning

60

| (92) | Tyskland förklarar även att förfaranden som avser befintligt stöd inte har till syfte att skydda enskilda personers intressen, utan stödmottagares berättigade förväntningar. Därför föreligger det inte någon särskild transparensskyldighet gentemot enskilda personer, mot bakgrund av vilken de skulle kunna hävda sina lagenliga rättigheter. |
| --- | --- |

(92)

Tyskland förklarar även att förfaranden som avser befintligt stöd inte har till syfte att skydda enskilda personers intressen, utan stödmottagares berättigade förväntningar. Därför föreligger det inte någon särskild transparensskyldighet gentemot enskilda personer, mot bakgrund av vilken de skulle kunna hävda sina lagenliga rättigheter.

4.2.2.3   Mål och produkter/tjänster

Mål och produkter/tjänster

| (93) | Tyskland hävdar vidare att HIS mål och verksamhet även förblev desamma. Tyskland invände likaledes mot klagandens påstående att HIS ändamål enligt stadgan skulle ha formulerats på ett mycket vittomfattande och vagt sätt (se skäl 51). Såsom fastställs i skäl 82 i själva beslutet om att inleda förfarandet förblev målet oförändrat eftersom det ursprungliga målet formulerats på ett vittomfattande sätt. De synpunkter som mottagits från andra tredje parter än klaganden och de två italienska företagen bekräftade dessutom Tysklands uppfattning att HIS mål på området databearbetning för högskolor förblev huvudsakligen oförändrat under 40 år: dvs. att stödja högskolor på området elektronisk databehandling/informationsteknik (61). Tyskland upprepar att det var nödvändigt att stadgans ordalydelse avseende målen var tillräckligt vittomfattande för att kunna möjliggöra en anpassning av tjänsterna efter de föränderliga kraven. Formuleringen saknade samtidigt inte gränser, eftersom uppgiften att utarbeta förfaranden för att rationalisera förvaltningen av högskolor och bistå med råd vid deras införande och tillämpning har skräddarsytts för en automatisering av högskolors förvaltning genom elektronisk databehandling. Formuleringen är definitivt inte så vittomfattande att den skulle ha möjliggjort för HIS att bedriva annan verksamhet än att tillhandahålla högskolor programvaruprodukter och programvarutjänster på området elektronisk databehandling/informationsteknik. |
| --- | --- |

(93)

Tyskland hävdar vidare att HIS mål och verksamhet även förblev desamma. Tyskland invände likaledes mot klagandens påstående att HIS ändamål enligt stadgan skulle ha formulerats på ett mycket vittomfattande och vagt sätt (se skäl 51). Såsom fastställs i skäl 82 i själva beslutet om att inleda förfarandet förblev målet oförändrat eftersom det ursprungliga målet formulerats på ett vittomfattande sätt. De synpunkter som mottagits från andra tredje parter än klaganden och de två italienska företagen bekräftade dessutom Tysklands uppfattning att HIS mål på området databearbetning för högskolor förblev huvudsakligen oförändrat under 40 år: dvs. att stödja högskolor på området elektronisk databehandling/informationsteknik (61). Tyskland upprepar att det var nödvändigt att stadgans ordalydelse avseende målen var tillräckligt vittomfattande för att kunna möjliggöra en anpassning av tjänsterna efter de föränderliga kraven. Formuleringen saknade samtidigt inte gränser, eftersom uppgiften att utarbeta förfaranden för att rationalisera förvaltningen av högskolor och bistå med råd vid deras införande och tillämpning har skräddarsytts för en automatisering av högskolors förvaltning genom elektronisk databehandling. Formuleringen är definitivt inte så vittomfattande att den skulle ha möjliggjort för HIS att bedriva annan verksamhet än att tillhandahålla högskolor programvaruprodukter och programvarutjänster på området elektronisk databehandling/informationsteknik.

61

| (94) | Vad gäller HIS produkter och tjänster inom informationsteknik under årens lopp hävdar Tyskland att det av en översikt framgår att de funktionellt sett förblev desamma, även om det blev nödvändigt att uppdatera vissa moduler för att de skulle anpassas efter de förändrade tekniska eller organisatoriska ramarna och den tilltagande automatiseringen. Denna utveckling innebar inte att inriktningen för eller innehållet i dessa tjänster och produkter förändrades. Vad gäller argumentet att HIS produkter och tjänster inte skulle ha haft någonting gemensamt med dess produkter och tjänster på 1990-talet (dvs. att det inte skulle ha funnits något kontinuerligt produktutbud) uppger Tyskland att HIS redan så tidigt som 1976 tillhandahöll den första, och delvis också den andra, generationen av de segment som ingår i dagens programvaruprodukter för högskolor. SOS-produkten tillhandahölls redan 1976 som HIS-SOS II. Tyskland lämnade i själva verket in nedanstående tabell för att visa vilket produktutbud som fanns att tillgå inom de olika områdena av högskoleförvaltning mellan 1976 och 2013, i syfte att visa på kontinuiteten i fråga om produktportföljen. Produktnamnen förändrades ibland men deras kärnfunktioner förblev desamma. I de årliga arbetsprogrammen angavs det uttryckligen att utbudet av programvaruerbjudanden fortfarande är detsamma, men att det kommer att uppdateras för att uppfylla de senaste tekniska standarderna (se årsarbetsprogrammet/affärsplanen 1995, s. 18).

  Tabell 2


  HIS IT:s produktportfölj från bildandet 1976 till 2013











  Processer | HIS produkter och teknik |
| --- | --- | --- |
| 1976 | 1986 | 1995 | 2005 | 2013 |
| Teknik | Stordatorer, satsvis bearbetning, magnetskivor, Cobol, Fortran | Mikrodatorsystem, interaktiv bearbetning på skärmen, databaser, Siemens BS/2000, Nixdorf8860, UNIX, 4GL, DOS, Clipper | Persondatorer, relationsdatabaser (Informix), UNIX, Informix 4GL (UNIX-generationen)
  Client/Server-teknik med grafiska användargränssnitt, DOS, Windows 3.1, Visual Basic, Clipper (GX-generationen) | Client/Server-teknik med grafiska användargränssnitt (Windows clients, databasserver), relationsdatabaser (Informix, Postgres), Visual Basic, C++ (GX-generationen)
  Internetteknik, bibliotek för öppen källkod, självbetjäningsfunktioner, Java Applets, Java Servlets, Java (QIS-generationen) | Client/Server-teknik (Windows clients, databasserver), Visual Basic, C++ (GX-generationen)
  Bibliotek för öppen källkod, relationsdatabaser (Informix, Postgres), internetteknik, självbetjäningsfunktioner, bibliotek för öppen källkod, Java Servlets, tre-nivåarkitektur, Java (QIS-generationen och HISinOne-generationen) |
| Ansökan och inskrivning | | ZUL 8860 | HISZUL-UNIX | ZUL-GX, QISZUL | ZUL-GX, QISZUL, HISconnect, HISinOne APP (*2) |
| Studentförvaltning | HIS-SOS II | HISSOS (*1) | HISSOS-UNIX, HISSOS-GX | SOS-GX, QISSOS | SOS-GX, QISSOS, HISinOne STU (*2) |
| Förvaltning avseende alumner | | | | | HISinOne ALU (*2) |
| Förvaltning av tentamen | HIS-POS | HISPOS (*1), HISPOS-UNIX | HISPOS-UNIX, HISPOS-GX | POS-GX, QISPOS | POS-GX, QISPOS, HISinOne EXA (*2) |
| Kursförvaltning | HIS-LVS, HIS högskoleschema | HIS-LVS, HIS högskoleschema | HIS-LVS (utvidgning till
  HISSOS) | HIS-LSF | HIS-LSF, HISinOne EXA |
| Förvaltning av personal och befattningar | HIS-PVS II | HISPVS II, HISPSA | HISSVA-Unix, HISSBS | SVA, RKA, ZEB | SVA-GX, QIS-SVA, RKA, QIS-RKA, ZEB, QIS-ZEB |
| Budget- och kassasystem, kostnadsredovisning | HISKAM, HIS modell för kostnadsredovisning | HISMBS (*1) | HISMBS-
  UNIX, HIS-MBS (*1), HIS-
  KBS-UNIX,
  HISBES, HIS-RKA, HISBES-
  UNIX | FSV-GX (BES,
  MBS, WebMBS-3T, Fibu, IVS,
  MAT, KBS,), COB-
  GX, QIS-COB | FSV-GX (BES,
  MBS,QISFSV-3T,
  Fibu, IVS, MAT, KBS,), COB-GX,
  QIS-COB |
| Utrustningsförvaltning, inventering, förvaltning av system och underhåll | | HISIVS, HIS-
  ANL, HISINT (*1) | HISIVS-UNIX,
  HISIVS-GX,
  HISINT |
| Materialförvaltning | | HISMAT | HISMAT, HISBEL-PC |
| Förvaltning av byggarbeten, lokaler och byggnader | HIS lokalfil inbegripet byggnadsfil | HISBAU II, HIS-BAU DIA | HISBAU-PC, HISRVL-PC | HIS-BAU-GX | HIS-BAU-GX |

(94)

Vad gäller HIS produkter och tjänster inom informationsteknik under årens lopp hävdar Tyskland att det av en översikt framgår att de funktionellt sett förblev desamma, även om det blev nödvändigt att uppdatera vissa moduler för att de skulle anpassas efter de förändrade tekniska eller organisatoriska ramarna och den tilltagande automatiseringen. Denna utveckling innebar inte att inriktningen för eller innehållet i dessa tjänster och produkter förändrades. Vad gäller argumentet att HIS produkter och tjänster inte skulle ha haft någonting gemensamt med dess produkter och tjänster på 1990-talet (dvs. att det inte skulle ha funnits något kontinuerligt produktutbud) uppger Tyskland att HIS redan så tidigt som 1976 tillhandahöll den första, och delvis också den andra, generationen av de segment som ingår i dagens programvaruprodukter för högskolor. SOS-produkten tillhandahölls redan 1976 som HIS-SOS II. Tyskland lämnade i själva verket in nedanstående tabell för att visa vilket produktutbud som fanns att tillgå inom de olika områdena av högskoleförvaltning mellan 1976 och 2013, i syfte att visa på kontinuiteten i fråga om produktportföljen. Produktnamnen förändrades ibland men deras kärnfunktioner förblev desamma. I de årliga arbetsprogrammen angavs det uttryckligen att utbudet av programvaruerbjudanden fortfarande är detsamma, men att det kommer att uppdateras för att uppfylla de senaste tekniska standarderna (se årsarbetsprogrammet/affärsplanen 1995, s. 18).

Tabell 2

Tabell 2

HIS IT:s produktportfölj från bildandet 1976 till 2013

HIS IT:s produktportfölj från bildandet 1976 till 2013

Processer

HIS produkter och teknik

1976

1986

1995

2005

2013

Teknik

Stordatorer, satsvis bearbetning, magnetskivor, Cobol, Fortran

Mikrodatorsystem, interaktiv bearbetning på skärmen, databaser, Siemens BS/2000, Nixdorf8860, UNIX, 4GL, DOS, Clipper

Persondatorer, relationsdatabaser (Informix), UNIX, Informix 4GL (UNIX-generationen)

Client/Server-teknik med grafiska användargränssnitt, DOS, Windows 3.1, Visual Basic, Clipper (GX-generationen)

Client/Server-teknik med grafiska användargränssnitt (Windows clients, databasserver), relationsdatabaser (Informix, Postgres), Visual Basic, C++ (GX-generationen)

Internetteknik, bibliotek för öppen källkod, självbetjäningsfunktioner, Java Applets, Java Servlets, Java (QIS-generationen)

Client/Server-teknik (Windows clients, databasserver), Visual Basic, C++ (GX-generationen)

Bibliotek för öppen källkod, relationsdatabaser (Informix, Postgres), internetteknik, självbetjäningsfunktioner, bibliotek för öppen källkod, Java Servlets, tre-nivåarkitektur, Java (QIS-generationen och HISinOne-generationen)

Ansökan och inskrivning

ZUL 8860

HISZUL-UNIX

ZUL-GX, QISZUL

ZUL-GX, QISZUL, HISconnect, HISinOne APP (*2)

*2

Studentförvaltning

HIS-SOS II

HISSOS (*1)

*1

HISSOS-UNIX, HISSOS-GX

SOS-GX, QISSOS

SOS-GX, QISSOS, HISinOne STU (*2)

*2

Förvaltning avseende alumner

HISinOne ALU (*2)

*2

Förvaltning av tentamen

HIS-POS

HISPOS (*1), HISPOS-UNIX

*1

HISPOS-UNIX, HISPOS-GX

POS-GX, QISPOS

POS-GX, QISPOS, HISinOne EXA (*2)

*2

Kursförvaltning

HIS-LVS, HIS högskoleschema

HIS-LVS, HIS högskoleschema

HIS-LVS (utvidgning till

HISSOS)

HIS-LSF

HIS-LSF, HISinOne EXA

Förvaltning av personal och befattningar

HIS-PVS II

HISPVS II, HISPSA

HISSVA-Unix, HISSBS

SVA, RKA, ZEB

SVA-GX, QIS-SVA, RKA, QIS-RKA, ZEB, QIS-ZEB

Budget- och kassasystem, kostnadsredovisning

HISKAM, HIS modell för kostnadsredovisning

HISMBS (*1)

*1

HISMBS-

UNIX, HIS-MBS (*1), HIS-

*1

KBS-UNIX,

HISBES, HIS-RKA, HISBES-

UNIX

FSV-GX (BES,

MBS, WebMBS-3T, Fibu, IVS,

MAT, KBS,), COB-

GX, QIS-COB

FSV-GX (BES,

MBS,QISFSV-3T,

Fibu, IVS, MAT, KBS,), COB-GX,

QIS-COB

Utrustningsförvaltning, inventering, förvaltning av system och underhåll

HISIVS, HIS-

ANL, HISINT (*1)

*1

HISIVS-UNIX,

HISIVS-GX,

HISINT

Materialförvaltning

HISMAT

HISMAT, HISBEL-PC

Förvaltning av byggarbeten, lokaler och byggnader

HIS lokalfil inbegripet byggnadsfil

HISBAU II, HIS-BAU DIA

HISBAU-PC, HISRVL-PC

HIS-BAU-GX

HIS-BAU-GX

4.3   Åtgärderna utgör en förenlig kompensation för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse

Åtgärderna utgör en förenlig kompensation för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse

| (95) | Tyskland anser att tillhandahållandet av utbildning och forskning är ett vederbörligen erkänt mål avseende tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och till och med ett åliggande. Tvärtemot den slutsats som dras i beslutet om att inleda förfarandet var tillhandahållandet av personalresurser samt finansiella och organisatoriska resurser nödvändigt för att fullgöra statens åliggande på området högskoleutbildning. Det förelåg dessutom ett marknadsmisslyckande som eventuellt kvarstår än i dag eftersom ingen leverantör kan erbjuda hela det utbud av programvarutjänster som högskolorna behöver. |
| --- | --- |

(95)

Tyskland anser att tillhandahållandet av utbildning och forskning är ett vederbörligen erkänt mål avseende tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och till och med ett åliggande. Tvärtemot den slutsats som dras i beslutet om att inleda förfarandet var tillhandahållandet av personalresurser samt finansiella och organisatoriska resurser nödvändigt för att fullgöra statens åliggande på området högskoleutbildning. Det förelåg dessutom ett marknadsmisslyckande som eventuellt kvarstår än i dag eftersom ingen leverantör kan erbjuda hela det utbud av programvarutjänster som högskolorna behöver.

| (96) | Därutöver är stadgan och arbetsprogrammet tillräckligt detaljerade för att motivera ett anförtroende. I arbetsprogrammet anges det tydligt att HIS mål är att tillhandahålla högskolor programvaruprodukter. I stadgan anges det närmare att HIS mål är att utarbeta förfaranden för att rationalisera förvaltningen av högskolor och bistå med råd vid deras införande och tillämpning, vilket skräddarsytts särskilt för en automatisering av högskolors affärsprocesser genom elektronisk databehandling. Tyskland anser att kommissionens krav på uttryckligheten i en anförtroendeakt (såsom anges i skäl 65 i beslutet om att inleda förfarandet) är alltför stränga. |
| --- | --- |

(96)

Därutöver är stadgan och arbetsprogrammet tillräckligt detaljerade för att motivera ett anförtroende. I arbetsprogrammet anges det tydligt att HIS mål är att tillhandahålla högskolor programvaruprodukter. I stadgan anges det närmare att HIS mål är att utarbeta förfaranden för att rationalisera förvaltningen av högskolor och bistå med råd vid deras införande och tillämpning, vilket skräddarsytts särskilt för en automatisering av högskolors affärsprocesser genom elektronisk databehandling. Tyskland anser att kommissionens krav på uttryckligheten i en anförtroendeakt (såsom anges i skäl 65 i beslutet om att inleda förfarandet) är alltför stränga.

| (97) | Tyskland drar på grundval av dessa faktorer slutsatsen att kompensationen till HIS var i överensstämmelse med de regler som gäller för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(97)

Tyskland drar på grundval av dessa faktorer slutsatsen att kompensationen till HIS var i överensstämmelse med de regler som gäller för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

4.4   Finansieringen av HIS eG/marknadsavskärmingseffekten av finansieringen av HIS IT

Finansieringen av HIS eG/marknadsavskärmingseffekten av finansieringen av HIS IT

| (98) | Tyskland påpekade inledningsvis att det i beslutet om att inleda förfarandet inte uttrycktes några tvivel avseende HIS eG, som HIS omvandlades till i januari 2014. Därmed skulle klagandens synpunkter på detta ämne vara irrelevanta. Tyskland informerade dessutom kommissionen om att HIS, sedan dialogen med kommissionen avseende klagomålet hade inletts i november 2012, inte hade haft någon aktiv närvaro på marknaden och inte hade deltagit i offentliga upphandlingsförfaranden. |
| --- | --- |

(98)

Tyskland påpekade inledningsvis att det i beslutet om att inleda förfarandet inte uttrycktes några tvivel avseende HIS eG, som HIS omvandlades till i januari 2014. Därmed skulle klagandens synpunkter på detta ämne vara irrelevanta. Tyskland informerade dessutom kommissionen om att HIS, sedan dialogen med kommissionen avseende klagomålet hade inletts i november 2012, inte hade haft någon aktiv närvaro på marknaden och inte hade deltagit i offentliga upphandlingsförfaranden.

| (99) | Tyskland ansåg att klagandens argumentation avseende HIS prispolitik var motsägelsefull; samtidigt som klaganden emellanåt ansåg att HIS priser innebar snedvridning av marknaden (se t.ex. s. 6 i klagandens synpunkter av den 18 december 2013) påstod klaganden vid andra tillfällen att HIS ingick avtal där priserna översteg marknadsnivån (se s. 4 i klagandens synpunkter av den 18 december 2013). |
| --- | --- |

(99)

Tyskland ansåg att klagandens argumentation avseende HIS prispolitik var motsägelsefull; samtidigt som klaganden emellanåt ansåg att HIS priser innebar snedvridning av marknaden (se t.ex. s. 6 i klagandens synpunkter av den 18 december 2013) påstod klaganden vid andra tillfällen att HIS ingick avtal där priserna översteg marknadsnivån (se s. 4 i klagandens synpunkter av den 18 december 2013).

| (100) | Vad gäller argumentet att finansieringen av HIS ledde till marknadsavskärmning instämmer Tyskland med uppfattningen hos flera berörda parter att ingen sådan avskärmning har ägt rum och att tillhandahållandet av tjänsten var nödvändigt eftersom det förelåg ett mycket stort marknadsmisslyckande på området (62). |
| --- | --- |

(100)

Vad gäller argumentet att finansieringen av HIS ledde till marknadsavskärmning instämmer Tyskland med uppfattningen hos flera berörda parter att ingen sådan avskärmning har ägt rum och att tillhandahållandet av tjänsten var nödvändigt eftersom det förelåg ett mycket stort marknadsmisslyckande på området (62).

62

5.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDERNA

BEDÖMNING AV ÅTGÄRDERNA

| (101) | Kommissionen har granskat de direkta bidrag och befrielser från skatten för juridiska personer och skatten på näringsverksamhet som HIS beviljats och som HIS gynnades av vid leveransen av informationstekniktjänster till tyska offentliga högskolor och delvis även till tyska privata högskolor och utländska högskolor. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionen har granskat de direkta bidrag och befrielser från skatten för juridiska personer och skatten på näringsverksamhet som HIS beviljats och som HIS gynnades av vid leveransen av informationstekniktjänster till tyska offentliga högskolor och delvis även till tyska privata högskolor och utländska högskolor.

| (102) | I tillämpningsområdet för beslutet om att inleda förfarandet ingick att granska det statliga stödets karaktär samt de anförda åtgärdernas förenlighet under tidsperioden mellan 1976 och 2013 (se skäl 103 i beslutet om att inleda förfarandet). Kommissionen koncentrerar sig därför på att granska de åtgärder som tillhandahölls under denna tidsperiod. |
| --- | --- |

(102)

I tillämpningsområdet för beslutet om att inleda förfarandet ingick att granska det statliga stödets karaktär samt de anförda åtgärdernas förenlighet under tidsperioden mellan 1976 och 2013 (se skäl 103 i beslutet om att inleda förfarandet). Kommissionen koncentrerar sig därför på att granska de åtgärder som tillhandahölls under denna tidsperiod.

5.1   Förekomst av statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget

Förekomst av statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget

| (103) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(103)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (104) | För att en åtgärd ska anses utgöra ett statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget måste den uppfylla följande kumulativa villkor: a) den måste inbegripa statliga medel och kunna hänföras till staten, b) den måste leda till en ekonomisk fördel för ett företag, c) fördelen måste vara selektiv, och d) den måste snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Om något av dessa kriterier inte uppfylls utgör åtgärden inte ett statligt stöd. |
| --- | --- |

(104)

För att en åtgärd ska anses utgöra ett statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget måste den uppfylla följande kumulativa villkor: a) den måste inbegripa statliga medel och kunna hänföras till staten, b) den måste leda till en ekonomisk fördel för ett företag, c) fördelen måste vara selektiv, och d) den måste snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Om något av dessa kriterier inte uppfylls utgör åtgärden inte ett statligt stöd.

5.1.1   De direkta bidragens karaktär av statligt stöd

De direkta bidragens karaktär av statligt stöd

5.1.1.1   Statliga medel och möjligheten att hänföra dem till staten

Statliga medel och möjligheten att hänföra dem till staten

| (105) | Det står bortom allt tvivel att stödet till HIS bestod av medel som kunde hänföras till staten. Åtgärderna tillhandahölls av den federala staten och förbundsländerna och innebär användning av statliga medel eftersom bidragen tillhandahölls från budgetmedel och skattebefrielserna ledde till en minskning av statens skatteinkomster. |
| --- | --- |

(105)

Det står bortom allt tvivel att stödet till HIS bestod av medel som kunde hänföras till staten. Åtgärderna tillhandahölls av den federala staten och förbundsländerna och innebär användning av statliga medel eftersom bidragen tillhandahölls från budgetmedel och skattebefrielserna ledde till en minskning av statens skatteinkomster.

| (106) | Eftersom beslutet om att tillhandahålla finansieringen låg hos den federala staten och förbundsländerna kan åtgärden tydligt hänföras till staten. |
| --- | --- |

(106)

Eftersom beslutet om att tillhandahålla finansieringen låg hos den federala staten och förbundsländerna kan åtgärden tydligt hänföras till staten.

5.1.1.2   Den ekonomiska karaktären hos de tjänster som tillhandahölls av HIS

Den ekonomiska karaktären hos de tjänster som tillhandahölls av HIS

5.1.1.3   Tjänster som tillhandahölls tyska offentliga högskolor

Tjänster som tillhandahölls tyska offentliga högskolor

| (107) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget måste ett företag ges en ekonomisk fördel för att det ska vara fråga om ett statligt stöd. |
| --- | --- |

(107)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget måste ett företag ges en ekonomisk fördel för att det ska vara fråga om ett statligt stöd.

| (108) | Enligt etablerad rättspraxis omfattar begreppet företag varje enhet som bedriver ekonomisk verksamhet, oavsett dess rättsliga status och dess sätt att finansiera verksamheten (63). Varje verksamhet som består i att erbjuda varor eller tjänster på en given marknad är en ekonomisk verksamhet (64). |
| --- | --- |

(108)

Enligt etablerad rättspraxis omfattar begreppet företag varje enhet som bedriver ekonomisk verksamhet, oavsett dess rättsliga status och dess sätt att finansiera verksamheten (63). Varje verksamhet som består i att erbjuda varor eller tjänster på en given marknad är en ekonomisk verksamhet (64).

företag

63

64

| (109) | Tyskland hävdar att HIS inte var ett företag eftersom HIS inte bedrev någon ekonomisk verksamhet och inte drevs i vinstsyfte. Enligt Tyskland var syftet med HIS, såsom anges i stadgan, att stödja tyska offentliga högskolor och deras förvaltning i syfte att säkerställa ett rationellt och ekonomiskt fullgörande av deras vetenskapliga och utbildningsmässiga uppgifter. Tyskland hävdar att detta syfte var förenligt med statens åliggande att tillhandahålla utbildning, som inbegriper åliggandet att tillhandahålla högskolor personalresurser samt finansiella och organisatoriska resurser. Tyskland menar att HIS tillhandahöll sina tjänster för icke-ekonomiska ändamål och följaktligen inte bedrev någon ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

(109)

Tyskland hävdar att HIS inte var ett företag eftersom HIS inte bedrev någon ekonomisk verksamhet och inte drevs i vinstsyfte. Enligt Tyskland var syftet med HIS, såsom anges i stadgan, att stödja tyska offentliga högskolor och deras förvaltning i syfte att säkerställa ett rationellt och ekonomiskt fullgörande av deras vetenskapliga och utbildningsmässiga uppgifter. Tyskland hävdar att detta syfte var förenligt med statens åliggande att tillhandahålla utbildning, som inbegriper åliggandet att tillhandahålla högskolor personalresurser samt finansiella och organisatoriska resurser. Tyskland menar att HIS tillhandahöll sina tjänster för icke-ekonomiska ändamål och följaktligen inte bedrev någon ekonomisk verksamhet.

| (110) | Domstolen har fastställt att staten ”genom att upprätta och upprätthålla ett sådant system för offentlig undervisning som i regel finansieras med medel ur den offentliga budgeten och inte av eleverna eller deras föräldrar, inte avser att bedriva verksamhet i vinstsyfte utan endast att uppfylla sina sociala, kulturella och utbildningspolitiska uppgifter gentemot sina medborgare” (65). |
| --- | --- |

(110)

Domstolen har fastställt att staten ”genom att upprätta och upprätthålla ett sådant system för offentlig undervisning som i regel finansieras med medel ur den offentliga budgeten och inte av eleverna eller deras föräldrar, inte avser att bedriva verksamhet i vinstsyfte utan endast att uppfylla sina sociala, kulturella och utbildningspolitiska uppgifter gentemot sina medborgare” (65).

65

| (111) | Följaktligen utgör den verksamhet som offentliga högskolor och forskningsorganisationer bedriver med anknytning till sitt utbildningsändamål en icke-ekonomisk verksamhet, vilket innebär att den hamnar utanför tillämpningsområdet för reglerna om statligt stöd. |
| --- | --- |

(111)

Följaktligen utgör den verksamhet som offentliga högskolor och forskningsorganisationer bedriver med anknytning till sitt utbildningsändamål en icke-ekonomisk verksamhet, vilket innebär att den hamnar utanför tillämpningsområdet för reglerna om statligt stöd.

| (112) | Enligt rättspraxis vid unionens domstolar anses verksamhet som är oskiljaktigt förbunden med fullgörandet av offentliga uppgifter vara av icke-ekonomisk art (66). |
| --- | --- |

(112)

Enligt rättspraxis vid unionens domstolar anses verksamhet som är oskiljaktigt förbunden med fullgörandet av offentliga uppgifter vara av icke-ekonomisk art (66).

66

| (113) | Som exempel på sådan verksamhet räknas, såsom förklarades i beslutet om att inleda förfarandet (se skäl 29 i det beslutet), insamling av uppgifter som ska användas för offentliga ändamål på grundval av en lagstadgad skyldighet för de berörda företagen att offentliggöra sådana uppgifter. |
| --- | --- |

(113)

Som exempel på sådan verksamhet räknas, såsom förklarades i beslutet om att inleda förfarandet (se skäl 29 i det beslutet), insamling av uppgifter som ska användas för offentliga ändamål på grundval av en lagstadgad skyldighet för de berörda företagen att offentliggöra sådana uppgifter.

| (114) | Kommissionen anser, av de skäl som anges nedan, att de it-tjänster som HIS tillhandahöll tyska offentliga högskolor har tillräckligt stora likheter med de tjänster det är fråga om i Compass-Datenbank-domen och att HIS tjänster utgjorde en väsentlig del av statens uppdrag inom det tyska offentliga systemet för högskoleutbildning. |
| --- | --- |

(114)

Kommissionen anser, av de skäl som anges nedan, att de it-tjänster som HIS tillhandahöll tyska offentliga högskolor har tillräckligt stora likheter med de tjänster det är fråga om i Compass-Datenbank-domen och att HIS tjänster utgjorde en väsentlig del av statens uppdrag inom det tyska offentliga systemet för högskoleutbildning.

| (115) | I Compass-Datenbank-domen fastställde domstolen att den tjänst det var fråga om, som bestod i att lagra och tillgängliggöra uppgifter, inte skulle kunna ”skiljas från insamlandet av dessa uppgifter” eftersom nyttan med att samla in uppgifterna skulle gå förlorad om man inte lagrade uppgifterna i syfte att göra dem tillgängliga för allmänheten (punkt 41 i nämnda dom). |
| --- | --- |

(115)

I Compass-Datenbank-domen fastställde domstolen att den tjänst det var fråga om, som bestod i att lagra och tillgängliggöra uppgifter, inte skulle kunna ”skiljas från insamlandet av dessa uppgifter” eftersom nyttan med att samla in uppgifterna skulle gå förlorad om man inte lagrade uppgifterna i syfte att göra dem tillgängliga för allmänheten (punkt 41 i nämnda dom).

| (116) | I beslutet om att inleda förfarandet hänvisades till denna dom och till domen i målet SAT Fluggesellschaft mbH för att förklara att det, för att man ska kunna påvisa att det funnits ett nära samband mellan tillhandahållandet av programvarutjänster och fullgörandet av statens offentliga uppdrag på området högskoleutbildning, krävs att HIS verksamhet varit kopplad till detta uppdrag (67)”genom sin natur, sitt syfte och de regler som gäller för den” (68). |
| --- | --- |

(116)

I beslutet om att inleda förfarandet hänvisades till denna dom och till domen i målet SAT Fluggesellschaft mbH för att förklara att det, för att man ska kunna påvisa att det funnits ett nära samband mellan tillhandahållandet av programvarutjänster och fullgörandet av statens offentliga uppdrag på området högskoleutbildning, krävs att HIS verksamhet varit kopplad till detta uppdrag (67)”genom sin natur, sitt syfte och de regler som gäller för den” (68).

67

68

| (117) | Den HIS-verksamhet det är fråga om, närmare bestämt tillhandahållande av skräddarsydda programvaruprodukter för högskolor och tillhörande tjänster, uppfyller kravet på att genom sin natur, sitt syfte och de regler som gäller för den vara kopplad till fullgörandet av statens icke-ekonomiska verksamhet på området högskoleutbildning på ett sätt som är förenligt med relevant rättspraxis. |
| --- | --- |

(117)

Den HIS-verksamhet det är fråga om, närmare bestämt tillhandahållande av skräddarsydda programvaruprodukter för högskolor och tillhörande tjänster, uppfyller kravet på att genom sin natur, sitt syfte och de regler som gäller för den vara kopplad till fullgörandet av statens icke-ekonomiska verksamhet på området högskoleutbildning på ett sätt som är förenligt med relevant rättspraxis.

| (118) | För det första har de tjänster som HIS tillhandahåller en nära koppling till statens uppdrag att tillhandahålla offentlig högskoleutbildning eftersom högskolor inte kan förvaltas utan effektiv programvara. Tillhandahållandet av programvarutjänsterna var därför nödvändigt med hänsyn till högskolornas utbildningsuppgifter, närmare bestämt att tillhandahålla gratis offentlig högskoleutbildning, vilket har varit ett uttryckligt syfte för bildandet och driften av HIS. |
| --- | --- |

(118)

För det första har de tjänster som HIS tillhandahåller en nära koppling till statens uppdrag att tillhandahålla offentlig högskoleutbildning eftersom högskolor inte kan förvaltas utan effektiv programvara. Tillhandahållandet av programvarutjänsterna var därför nödvändigt med hänsyn till högskolornas utbildningsuppgifter, närmare bestämt att tillhandahålla gratis offentlig högskoleutbildning, vilket har varit ett uttryckligt syfte för bildandet och driften av HIS.

| (119) | De synpunkter som inkommit från flera berörda parter under den formella granskningen stödde dessutom argumentet att HIS produkter och tjänster användes till att genomföra väsentliga högskolespecifika affärsprocesser, att deras funktionsförmåga är en förutsättning för funktionsförmågan hos tyska offentliga högskolor överlag och att de därför är absolut nödvändiga för att högskolorna ska kunna fullgöra sitt utbildningsuppdrag (se skälen 35, 36, 37 och 39 i detta beslut). |
| --- | --- |

(119)

De synpunkter som inkommit från flera berörda parter under den formella granskningen stödde dessutom argumentet att HIS produkter och tjänster användes till att genomföra väsentliga högskolespecifika affärsprocesser, att deras funktionsförmåga är en förutsättning för funktionsförmågan hos tyska offentliga högskolor överlag och att de därför är absolut nödvändiga för att högskolorna ska kunna fullgöra sitt utbildningsuppdrag (se skälen 35, 36, 37 och 39 i detta beslut).

| (120) | Tillhandahållandet av dessa programvarutjänster till tyska offentliga högskolor utgjorde inte bara en allmän tjänst (som till exempel hyra av fastigheter eller inhämtande av extern rättslig rådgivning), utan en tjänst som behövde skräddarsys och anpassas efter högskolornas särskilda behov (se skäl 36 och fotnot 7 i detta beslut). Denna omständighet talar även för det realistiska antagandet att de tyska offentliga högskolorna eller förbundsländerna själva, i avsaknad av HIS tjänster, skulle ha varit tvungna att ta sig an högskolornas behov av programvaruutveckling. Det sätt på vilket HIS inrättades och drevs utgjorde en metod för att gemensamt tillgodose de tyska offentliga högskolornas grundläggande funktionsbehov genom att samla erfarenhet och sakkunskap. Det exempel avseende Microsoft som klaganden tar upp (se skäl 44 i detta beslut) undergräver inte detta antagande eftersom Microsoft (förmodligen) tar ut marknadsmässiga priser för sin programvara och har, i egenskap av globalt verksam koncern, en helt annan ställning än HIS gentemot de tyska offentliga högskolorna. |
| --- | --- |

(120)

Tillhandahållandet av dessa programvarutjänster till tyska offentliga högskolor utgjorde inte bara en allmän tjänst (som till exempel hyra av fastigheter eller inhämtande av extern rättslig rådgivning), utan en tjänst som behövde skräddarsys och anpassas efter högskolornas särskilda behov (se skäl 36 och fotnot 7 i detta beslut). Denna omständighet talar även för det realistiska antagandet att de tyska offentliga högskolorna eller förbundsländerna själva, i avsaknad av HIS tjänster, skulle ha varit tvungna att ta sig an högskolornas behov av programvaruutveckling. Det sätt på vilket HIS inrättades och drevs utgjorde en metod för att gemensamt tillgodose de tyska offentliga högskolornas grundläggande funktionsbehov genom att samla erfarenhet och sakkunskap. Det exempel avseende Microsoft som klaganden tar upp (se skäl 44 i detta beslut) undergräver inte detta antagande eftersom Microsoft (förmodligen) tar ut marknadsmässiga priser för sin programvara och har, i egenskap av globalt verksam koncern, en helt annan ställning än HIS gentemot de tyska offentliga högskolorna.

| (121) | För det andra är det enligt rättspraxis vid unionens domstolar inte nödvändigt att visa att HIS själv fullgjorde ett offentligt uppdrag. Inte i något av de analoga målen ställdes ett sådant krav (69). Vad som däremot är relevant är att den verksamhet med vilken HIS verksamhet var oskiljaktigt förbunden består i fullgörandet av statens uppdrag inom det offentliga högskolesystemet. |
| --- | --- |

(121)

För det andra är det enligt rättspraxis vid unionens domstolar inte nödvändigt att visa att HIS själv fullgjorde ett offentligt uppdrag. Inte i något av de analoga målen ställdes ett sådant krav (69). Vad som däremot är relevant är att den verksamhet med vilken HIS verksamhet var oskiljaktigt förbunden består i fullgörandet av statens uppdrag inom det offentliga högskolesystemet.

69

| (122) | Kravet att verksamheten ska ha anknytning till utövandet av statens icke-ekonomiska verksamhet inom området offentlig högskoleutbildning enligt de regler som gäller för den, såsom anges i relevant rättspraxis (70), uppfylls också. Driften av HIS i sin helhet var inte uttryckligen föremål för samma uppsättning regler och lagar som gäller för utövandet av förbundsländernas icke-ekonomiska verksamhet på området offentlig högskoleutbildning. Den nödvändiga kopplingen till fullgörandet av det offentliga uppdraget följer dock av de viktigaste inslagen i de regler som gällde för HIS. Aktiebolagsformen (GmbH) var nödvändig av formella rättsliga skäl eftersom den federala staten och förbundsländerna inte kunde ha bildat HIS tillsammans i någon annan offentlig rättslig form (71). Dessutom framgick det av driften och förvaltningen av HIS (72) att företaget förvaltades på ett sätt som kan likställas med förvaltningen av en statlig enhet och att dess drift föregick helt utan strävan efter att generera vinst (och att den i det avseendet i grunden inte skiljde sig från driften av högskolorna själva). Slutligen anges det tydligt i 2 § i stadgan att ”syftet med företaget är att stödja högskolor och behöriga administrativa organ i deras insatser för att på ett rationellt och kostnadseffektivt sätt fullgöra sin uppgift inom högskoleutbildning”. På grundval av detta anser kommissionen att kravet på att HIS skulle ha en koppling till fullgörandet av offentliga uppgifter eller på motsvarande sätt till fullgörandet av ett icke-ekonomiskt offentligt uppdrag enligt de regler som gällde för HIS uppfylls i detta fall. |
| --- | --- |

(122)

Kravet att verksamheten ska ha anknytning till utövandet av statens icke-ekonomiska verksamhet inom området offentlig högskoleutbildning enligt de regler som gäller för den, såsom anges i relevant rättspraxis (70), uppfylls också. Driften av HIS i sin helhet var inte uttryckligen föremål för samma uppsättning regler och lagar som gäller för utövandet av förbundsländernas icke-ekonomiska verksamhet på området offentlig högskoleutbildning. Den nödvändiga kopplingen till fullgörandet av det offentliga uppdraget följer dock av de viktigaste inslagen i de regler som gällde för HIS. Aktiebolagsformen (GmbH) var nödvändig av formella rättsliga skäl eftersom den federala staten och förbundsländerna inte kunde ha bildat HIS tillsammans i någon annan offentlig rättslig form (71). Dessutom framgick det av driften och förvaltningen av HIS (72) att företaget förvaltades på ett sätt som kan likställas med förvaltningen av en statlig enhet och att dess drift föregick helt utan strävan efter att generera vinst (och att den i det avseendet i grunden inte skiljde sig från driften av högskolorna själva). Slutligen anges det tydligt i 2 § i stadgan att ”syftet med företaget är att stödja högskolor och behöriga administrativa organ i deras insatser för att på ett rationellt och kostnadseffektivt sätt fullgöra sin uppgift inom högskoleutbildning”. På grundval av detta anser kommissionen att kravet på att HIS skulle ha en koppling till fullgörandet av offentliga uppgifter eller på motsvarande sätt till fullgörandet av ett icke-ekonomiskt offentligt uppdrag enligt de regler som gällde för HIS uppfylls i detta fall.

70

71

72

| (123) | Det aktuella fallet kan jämställas med rättspraxis i TenderNed-fallet (73), där tribunalen fastställde att man, för att kunna besvara frågan om huruvida TenderNeds verksamhet utgjorde en del av fullgörandet av offentliga uppgifter, även var tvungen att klarlägga huruvida verksamheten genom sin natur, sitt syfte och de regler som gällde för den hade anknytning till fullgörandet av offentliga uppgifter. |
| --- | --- |

(123)

Det aktuella fallet kan jämställas med rättspraxis i TenderNed-fallet (73), där tribunalen fastställde att man, för att kunna besvara frågan om huruvida TenderNeds verksamhet utgjorde en del av fullgörandet av offentliga uppgifter, även var tvungen att klarlägga huruvida verksamheten genom sin natur, sitt syfte och de regler som gällde för den hade anknytning till fullgörandet av offentliga uppgifter.

73

| (124) | Vad gäller syfte och natur beträffande TenderNeds verksamhet fastställde tribunalen att kommissionen hade rätt i sin bedömning att TenderNeds verksamhet utgjorde medel genom vilka myndigheterna kunde fullgöra sin lagstadgade skyldighet att efterleva lagstiftningen om offentlig upphandling på EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

(124)

Vad gäller syfte och natur beträffande TenderNeds verksamhet fastställde tribunalen att kommissionen hade rätt i sin bedömning att TenderNeds verksamhet utgjorde medel genom vilka myndigheterna kunde fullgöra sin lagstadgade skyldighet att efterleva lagstiftningen om offentlig upphandling på EU-nivå och nationell nivå.

| (125) | TenderNed-domen ger ytterligare underlag för slutsatsen att HIS tillhandahållande av programvara/it till tyska offentliga högskolor inte var av ekonomisk karaktär. |
| --- | --- |

(125)

TenderNed-domen ger ytterligare underlag för slutsatsen att HIS tillhandahållande av programvara/it till tyska offentliga högskolor inte var av ekonomisk karaktär.

| (126) | Genom TenderNed-domen fastställdes att den tjänst som TenderNed tillhandahöll var oskiljaktigt förbunden med det offentliga uppdrag det var fråga om i fallet, även om det fanns indikationer på att e-upphandlingen i fråga bara stod för ett bidrag till det faktiska tillhandahållandet av den tjänst som hade anknytning till myndighetsutövning (se skäl 90 i domen). Liksom vid TenderNed-domen har det också i det föreliggande fallet funnits marknadsaktörer som erbjudit delar av den tjänst som HIS erbjöd. Såsom tribunalen förklarade i TenderNed-domen kunde myndigheterna dock ”hantera hela processen med den offentliga upphandlingen på bästa sätt” med hjälp av TenderNeds tjänster (skäl 90 i domen), samtidigt som de befintliga kommersiella plattformarna inte erbjöd de villkor avseende pris, objektiva kvalitetsegenskaper, kontinuitet och tillträde till de tillhandahållna tjänsterna som skulle krävas för att uppfylla myndigheternas mål (skäl 107 i TenderNed-domen). Detta resonemang kan tillämpas fullt ut på det föreliggande fallet. Såsom flera berörda parter påpekat erbjöd ingen annan leverantör av högskoleprogramvara hela det utbud av tjänster som HIS erbjöd. Klaganden själv medger att de privata leverantörerna bara erbjuder delar av de tjänster som efterfrågas på området högskoleprogramvara (74). |
| --- | --- |

(126)

Genom TenderNed-domen fastställdes att den tjänst som TenderNed tillhandahöll var oskiljaktigt förbunden med det offentliga uppdrag det var fråga om i fallet, även om det fanns indikationer på att e-upphandlingen i fråga bara stod för ett bidrag till det faktiska tillhandahållandet av den tjänst som hade anknytning till myndighetsutövning (se skäl 90 i domen). Liksom vid TenderNed-domen har det också i det föreliggande fallet funnits marknadsaktörer som erbjudit delar av den tjänst som HIS erbjöd. Såsom tribunalen förklarade i TenderNed-domen kunde myndigheterna dock ”hantera hela processen med den offentliga upphandlingen på bästa sätt” med hjälp av TenderNeds tjänster (skäl 90 i domen), samtidigt som de befintliga kommersiella plattformarna inte erbjöd de villkor avseende pris, objektiva kvalitetsegenskaper, kontinuitet och tillträde till de tillhandahållna tjänsterna som skulle krävas för att uppfylla myndigheternas mål (skäl 107 i TenderNed-domen). Detta resonemang kan tillämpas fullt ut på det föreliggande fallet. Såsom flera berörda parter påpekat erbjöd ingen annan leverantör av högskoleprogramvara hela det utbud av tjänster som HIS erbjöd. Klaganden själv medger att de privata leverantörerna bara erbjuder delar av de tjänster som efterfrågas på området högskoleprogramvara (74).

74

| (127) | Sammanfattningsvis var HIS tillhandahållande av högskoleprogramvara/it-tjänster till tyska offentliga högskolor oskiljaktigt förbundet med fullgörandet av den icke-ekonomiska uppgiften att tillhandahålla offentlig högskoleutbildning, vilket innebär att det var icke-ekonomiskt. |
| --- | --- |

(127)

Sammanfattningsvis var HIS tillhandahållande av högskoleprogramvara/it-tjänster till tyska offentliga högskolor oskiljaktigt förbundet med fullgörandet av den icke-ekonomiska uppgiften att tillhandahålla offentlig högskoleutbildning, vilket innebär att det var icke-ekonomiskt.

5.1.1.4   Tjänster som tillhandahölls tyska privata högskolor och utländska högskolor

Tjänster som tillhandahölls tyska privata högskolor och utländska högskolor

| (128) | Enligt rättspraxis kan ett rättssubjekt anses utgöra ett företag med avseende på endast en del av sin verksamhet om den delen av verksamheten ska kvalificeras som ekonomisk verksamhet (75). |
| --- | --- |

(128)

Enligt rättspraxis kan ett rättssubjekt anses utgöra ett företag med avseende på endast en del av sin verksamhet om den delen av verksamheten ska kvalificeras som ekonomisk verksamhet (75).

75

| (129) | Såsom förklarades ovan (se skäl 72) hävdade Tyskland att HIS verksamhet bestående i att sälja programvara till privata och utländska högskolor inte utgjorde statligt stöd eftersom






  a) | det rymdes inom FoU-rambestämmelsernas definition av en underordnad ekonomisk verksamhet, |
| --- | --- | --- |

(129)

Såsom förklarades ovan (se skäl 72) hävdade Tyskland att HIS verksamhet bestående i att sälja programvara till privata och utländska högskolor inte utgjorde statligt stöd eftersom

a)

det rymdes inom FoU-rambestämmelsernas definition av en underordnad ekonomisk verksamhet,

| b) | dessa mottagare av HIS verksamhet till allra största delen bestod av icke-ekonomiska aktörer, och |
| --- | --- |

b)

dessa mottagare av HIS verksamhet till allra största delen bestod av icke-ekonomiska aktörer, och

| c) | redovisningen avseende denna verksamhet hålls åtskild från redovisningen avseende HIS leverans av programvara till tyska offentliga högskolor. |
| --- | --- |

c)

redovisningen avseende denna verksamhet hålls åtskild från redovisningen avseende HIS leverans av programvara till tyska offentliga högskolor.

| (130) | Fortsättningsvis hävdade Tyskland att, om denna verksamhet var att beteckna som ekonomisk verksamhet, så låg den del av den som eventuellt utgjorde statligt stöd under den tröskel för stöd av mindre betydelse som fastställs i förordning (EU) nr 1407/2013. |
| --- | --- |

(130)

Fortsättningsvis hävdade Tyskland att, om denna verksamhet var att beteckna som ekonomisk verksamhet, så låg den del av den som eventuellt utgjorde statligt stöd under den tröskel för stöd av mindre betydelse som fastställs i förordning (EU) nr 1407/2013.

| (131) | Av nedanstående skäl instämmer kommissionen inte i argumentet att denna småskaliga försäljning till privata och utländska högskolor skulle ha varit underordnad och att statlig finansiering av verksamheten därför inte bör betraktas som statligt stöd. |
| --- | --- |

(131)

Av nedanstående skäl instämmer kommissionen inte i argumentet att denna småskaliga försäljning till privata och utländska högskolor skulle ha varit underordnad och att statlig finansiering av verksamheten därför inte bör betraktas som statligt stöd.

| (132) | Tyskland har inte tillräckligt tydligt visat varför begreppet underordnad ekonomisk verksamhet från rambestämmelserna för forskning och utveckling skulle vara tillämpligt i det föreliggande fallet. Tyskland har exempelvis inte visat att småskalig försäljning utgjorde ”en verksamhet som är direkt relaterad till och nödvändig för forskningsorganisationens eller forskningsinfrastrukturens drift eller har ett naturligt samband med dess viktigaste icke-ekonomiska användning” enligt punkt 20 i rambestämmelserna för forskning och utveckling (se skäl 72 f och fotnot 43). |
| --- | --- |

(132)

Tyskland har inte tillräckligt tydligt visat varför begreppet underordnad ekonomisk verksamhet från rambestämmelserna för forskning och utveckling skulle vara tillämpligt i det föreliggande fallet. Tyskland har exempelvis inte visat att småskalig försäljning utgjorde ”en verksamhet som är direkt relaterad till och nödvändig för forskningsorganisationens eller forskningsinfrastrukturens drift eller har ett naturligt samband med dess viktigaste icke-ekonomiska användning” enligt punkt 20 i rambestämmelserna för forskning och utveckling (se skäl 72 f och fotnot 43).

underordnad ekonomisk verksamhet

| (133) | Vad gäller relevansen av att hålla redovisningen åtskild stämmer det att domstolen fastställt att ett och samma utbildningsorgan kan bedriva både ekonomisk och icke-ekonomisk verksamhet, förutsatt att de olika finansieringarna bokförs separat så att det inte föreligger någon risk för korssubventionering av organets ekonomiska verksamhet via de offentliga medel som det uppbär för sin icke-ekonomiska verksamhet (76). I det aktuella fallet avsåg dock den offentliga finansieringen, till skillnad från i Escuelas Pías-fallet, mottagarens, dvs. HIS, verksamhet i sin helhet. Att redovisningen för HIS försäljning till tyska privata högskolor och utländska högskolor hölls åtskild innebär därför inte att denna försäljningsverksamhet upphör att vara av ekonomisk karaktär. |
| --- | --- |

(133)

Vad gäller relevansen av att hålla redovisningen åtskild stämmer det att domstolen fastställt att ett och samma utbildningsorgan kan bedriva både ekonomisk och icke-ekonomisk verksamhet, förutsatt att de olika finansieringarna bokförs separat så att det inte föreligger någon risk för korssubventionering av organets ekonomiska verksamhet via de offentliga medel som det uppbär för sin icke-ekonomiska verksamhet (76). I det aktuella fallet avsåg dock den offentliga finansieringen, till skillnad från i Escuelas Pías-fallet, mottagarens, dvs. HIS, verksamhet i sin helhet. Att redovisningen för HIS försäljning till tyska privata högskolor och utländska högskolor hölls åtskild innebär därför inte att denna försäljningsverksamhet upphör att vara av ekonomisk karaktär.

76

5.1.2   Selektiv fördel, snedvridning av konkurrensen och inverkan på handeln vad gäller bidragen

Selektiv fördel, snedvridning av konkurrensen och inverkan på handeln vad gäller bidragen

| (134) | Såsom förklaras i skäl 127 anser kommissionen att HIS inte agerade som ett företag i den mån HIS tillhandahöll tyska offentliga högskolor programvarutjänster. Vad gäller de övriga kriterier som används för att definiera statligt stöd anser kommission dock att de direkta bidrag som beviljades mellan 1976 och 2013 kan ha utgjort en selektiv fördel för HIS. Med tanke på att it-tjänster i princip kunde ha tillhandahållits i andra medlemsstater eller av företag från andra medlemsstater skulle dessutom åtgärderna, om HIS hade agerat som ett företag, ha kunnat snedvrida konkurrensen i en sådan utsträckning att det kunde ha påverkat handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(134)

Såsom förklaras i skäl 127 anser kommissionen att HIS inte agerade som ett företag i den mån HIS tillhandahöll tyska offentliga högskolor programvarutjänster. Vad gäller de övriga kriterier som används för att definiera statligt stöd anser kommission dock att de direkta bidrag som beviljades mellan 1976 och 2013 kan ha utgjort en selektiv fördel för HIS. Med tanke på att it-tjänster i princip kunde ha tillhandahållits i andra medlemsstater eller av företag från andra medlemsstater skulle dessutom åtgärderna, om HIS hade agerat som ett företag, ha kunnat snedvrida konkurrensen i en sådan utsträckning att det kunde ha påverkat handeln mellan medlemsstaterna.

| (135) | I och med att HIS var ett företag som bedrev en ekonomisk verksamhet i fråga om försäljningen till tyska privata högskolor och utländska högskolor innebar den åtgärd genom vilken denna verksamhet gynnades en selektiv ekonomisk fördel för företaget eftersom andra företag som tillhandahöll liknande tjänster inte omfattades av samma åtgärd. Genom den statliga finansieringen av HIS leverans till offentliga högskolor befriades dessutom HIS från kravet på att generera vinst, vilket innebar att HIS kunde erbjuda tjänsterna till ett pris som bara täckte kostnaderna. Med tanke på att detta är en tjänst som i princip kunde ha tillhandahållits i andra medlemsstater eller av företag från andra medlemsstater skulle åtgärderna ha kunnat snedvrida konkurrensen i en sådan utsträckning att det kunde ha påverkat handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(135)

I och med att HIS var ett företag som bedrev en ekonomisk verksamhet i fråga om försäljningen till tyska privata högskolor och utländska högskolor innebar den åtgärd genom vilken denna verksamhet gynnades en selektiv ekonomisk fördel för företaget eftersom andra företag som tillhandahöll liknande tjänster inte omfattades av samma åtgärd. Genom den statliga finansieringen av HIS leverans till offentliga högskolor befriades dessutom HIS från kravet på att generera vinst, vilket innebar att HIS kunde erbjuda tjänsterna till ett pris som bara täckte kostnaderna. Med tanke på att detta är en tjänst som i princip kunde ha tillhandahållits i andra medlemsstater eller av företag från andra medlemsstater skulle åtgärderna ha kunnat snedvrida konkurrensen i en sådan utsträckning att det kunde ha påverkat handeln mellan medlemsstaterna.

| (136) | Följaktligen utgjorde de direkta bidrag som kan ha gynnat HIS försäljning av programvarutjänster för högskolor till tyska privata högskolor och utländska högskolor statligt stöd. |
| --- | --- |

(136)

Följaktligen utgjorde de direkta bidrag som kan ha gynnat HIS försäljning av programvarutjänster för högskolor till tyska privata högskolor och utländska högskolor statligt stöd.

5.1.3   Skattebefrielsernas karaktär av statligt stöd

Skattebefrielsernas karaktär av statligt stöd

| (137) | Kommissionen konstaterar att klaganden under den formella etappen av granskningen inte inkom med något argument avseende de skattebefrielser som HIS åtnjöt fram till och med den 31 december 2013. I själva verket tog klaganden inte alls upp skattebefrielserna i sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet. Argument med anknytning till skattebefrielserna, som en självständig del av klagomålet, lämnades inte in avseende HIS status förrän efter HIS omvandling 2014 (77). Åtgärder som utgör möjligt statligt stöd till förmån för HIS eG är dock inte föremålet för detta beslut och ingick inte i tillämpningsområdet för beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(137)

Kommissionen konstaterar att klaganden under den formella etappen av granskningen inte inkom med något argument avseende de skattebefrielser som HIS åtnjöt fram till och med den 31 december 2013. I själva verket tog klaganden inte alls upp skattebefrielserna i sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet. Argument med anknytning till skattebefrielserna, som en självständig del av klagomålet, lämnades inte in avseende HIS status förrän efter HIS omvandling 2014 (77). Åtgärder som utgör möjligt statligt stöd till förmån för HIS eG är dock inte föremålet för detta beslut och ingick inte i tillämpningsområdet för beslutet om att inleda förfarandet.

77

| (138) | I beslutet om att inleda förfarandet kunde kommissionen inte utesluta att HIS kan ha beviljats en selektiv fördel och påpekade att bedömningen av en selektiv fördel är beroende av frågan om huruvida HIS var ett företag eller inte (se skälen 52–53 i beslutet om att inleda förfarandet). Eftersom kommissionen kom fram till att HIS bedrev en ekonomisk verksamhet i samband med försäljningen till tyska privata högskolor och utländska högskolor (se skäl 133) går det inte att utesluta att skatteåtgärderna i fråga var selektiva. |
| --- | --- |

(138)

I beslutet om att inleda förfarandet kunde kommissionen inte utesluta att HIS kan ha beviljats en selektiv fördel och påpekade att bedömningen av en selektiv fördel är beroende av frågan om huruvida HIS var ett företag eller inte (se skälen 52–53 i beslutet om att inleda förfarandet). Eftersom kommissionen kom fram till att HIS bedrev en ekonomisk verksamhet i samband med försäljningen till tyska privata högskolor och utländska högskolor (se skäl 133) går det inte att utesluta att skatteåtgärderna i fråga var selektiva.

| (139) | Med tanke på att detta är en tjänst som i princip kunde ha tillhandahållits i andra medlemsstater eller av företag från andra medlemsstater skulle åtgärderna dessutom ha kunnat snedvrida konkurrensen i en sådan utsträckning att det kunde ha påverkat handeln mellan medlemsstaterna. Därför kan de skatteåtgärder som HIS omfattades av ha utgjort statligt stöd. |
| --- | --- |

(139)

Med tanke på att detta är en tjänst som i princip kunde ha tillhandahållits i andra medlemsstater eller av företag från andra medlemsstater skulle åtgärderna dessutom ha kunnat snedvrida konkurrensen i en sådan utsträckning att det kunde ha påverkat handeln mellan medlemsstaterna. Därför kan de skatteåtgärder som HIS omfattades av ha utgjort statligt stöd.

5.2   Befintligt stöd

Befintligt stöd

| (140) | I den mån de direkta bidragen till HIS mellan 1976 och 2013 utgjorde statligt stöd anser kommissionen, av de skäl som redogörs för nedan, att de utgjorde befintligt stöd. Om skatteåtgärderna i fråga även utgjorde statligt stöd (se skäl 139) anser kommissionen, av de skäl som anges nedan, att även dessa åtgärder utgjorde befintligt stöd (78). |
| --- | --- |

(140)

I den mån de direkta bidragen till HIS mellan 1976 och 2013 utgjorde statligt stöd anser kommissionen, av de skäl som redogörs för nedan, att de utgjorde befintligt stöd. Om skatteåtgärderna i fråga även utgjorde statligt stöd (se skäl 139) anser kommissionen, av de skäl som anges nedan, att även dessa åtgärder utgjorde befintligt stöd (78).

78

| (141) | Enligt artikel 1 b v i förordning (EU) 2015/1589 (79) är ett stöd att betrakta som befintligt stöd om det kan fastställas att det inte utgjorde något statligt stöd när det infördes men senare blev ett statligt stöd på grund av utvecklingen av den inre marknaden, utan att medlemsstaten företagit någon ändring. |
| --- | --- |

(141)

Enligt artikel 1 b v i förordning (EU) 2015/1589 (79) är ett stöd att betrakta som befintligt stöd om det kan fastställas att det inte utgjorde något statligt stöd när det infördes men senare blev ett statligt stöd på grund av utvecklingen av den inre marknaden, utan att medlemsstaten företagit någon ändring.

79

| (142) | Befintligt statligt stöd omfattas av rättsligt skydd så länge kommissionen inte har fastställt att det är oförenligt med den inre marknaden (80) och har beslutat om lämpliga framtidsinriktade åtgärder (se artikel 108.1 i EUF-fördraget (81) och artikel 22 i förordning (EU) 2015/1589 (82)). |
| --- | --- |

(142)

Befintligt statligt stöd omfattas av rättsligt skydd så länge kommissionen inte har fastställt att det är oförenligt med den inre marknaden (80) och har beslutat om lämpliga framtidsinriktade åtgärder (se artikel 108.1 i EUF-fördraget (81) och artikel 22 i förordning (EU) 2015/1589 (82)).

80

81

82

| (143) | För att fastställa att åtgärderna (enligt beskrivningen i skäl 13) i fråga utgör befintligt stöd enligt artikel 1 b v första meningen i förordning (EU) 2015/1589 måste det först fastställas att det inte fanns någon marknad för de berörda varorna och tjänsterna när staten började tillhandahålla HIS finansiering. |
| --- | --- |

(143)

För att fastställa att åtgärderna (enligt beskrivningen i skäl 13) i fråga utgör befintligt stöd enligt artikel 1 b v första meningen i förordning (EU) 2015/1589 måste det först fastställas att det inte fanns någon marknad för de berörda varorna och tjänsterna när staten började tillhandahålla HIS finansiering.

| (144) | Mot bakgrund av ovanstående resonemang granskar kommissionen, efter en granskning av om det fanns någon marknad för elektronisk databehandling för högskolor (högskoleprogramvara) när åtgärderna trädde i kraft 1976, huruvida de eventuella efterföljande förändringarna kan ha påverkat den ursprungliga åtgärdens faktiska innehåll. Sådana ändringar skulle kunna avse fördelens karaktär eller finansieringskällan, stödets ändamål eller rättsliga grund, mottagarna eller mottagarnas verksamhetsområde på ett sätt som innebar att det befintliga stödet som helhet omvandlades till ett nytt stöd. |
| --- | --- |

(144)

Mot bakgrund av ovanstående resonemang granskar kommissionen, efter en granskning av om det fanns någon marknad för elektronisk databehandling för högskolor (högskoleprogramvara) när åtgärderna trädde i kraft 1976, huruvida de eventuella efterföljande förändringarna kan ha påverkat den ursprungliga åtgärdens faktiska innehåll. Sådana ändringar skulle kunna avse fördelens karaktär eller finansieringskällan, stödets ändamål eller rättsliga grund, mottagarna eller mottagarnas verksamhetsområde på ett sätt som innebar att det befintliga stödet som helhet omvandlades till ett nytt stöd.

5.2.1   Det fanns ingen marknad för högskoleprogramvara 1976

Det fanns ingen marknad för högskoleprogramvara 1976

| (145) | Kommissionen anser att klaganden inte lyckats visa att det fanns en marknad för HIS produkter, närmare bestämt produkter och tjänster för elektronisk databehandling/it (83) för högskoleförvaltning, vid den tidpunkt då åtgärderna i fråga, inbegripet skatteåtgärderna, inleddes 1976. En överväldigande majoritet av synpunkterna från högskolorna stödde Tysklands argument att marknaden för högskoleprogramvara ska ha utvecklats för omkring 12–14 år sedan och att den tidigaste tidpunkt då det kan ha funnits en marknad var 1993. Flera berörda parter konstaterade att det än i dag, trots att det funnits leverantörer av åtminstone delar av högskoleförvaltningsapplikationerna sedan en tid tillbaka, fortfarande inte finns någon fullt utvecklad marknad för produkter och tjänster för elektronisk databehandling/it för högskoleförvaltning. Enligt dem finns det, förutom HIS, inte någon enda leverantör som kan tillhandahålla hela det spektrum av produkter och tjänster som HIS tillhandahåller (se skäl 38). |
| --- | --- |

(145)

Kommissionen anser att klaganden inte lyckats visa att det fanns en marknad för HIS produkter, närmare bestämt produkter och tjänster för elektronisk databehandling/it (83) för högskoleförvaltning, vid den tidpunkt då åtgärderna i fråga, inbegripet skatteåtgärderna, inleddes 1976. En överväldigande majoritet av synpunkterna från högskolorna stödde Tysklands argument att marknaden för högskoleprogramvara ska ha utvecklats för omkring 12–14 år sedan och att den tidigaste tidpunkt då det kan ha funnits en marknad var 1993. Flera berörda parter konstaterade att det än i dag, trots att det funnits leverantörer av åtminstone delar av högskoleförvaltningsapplikationerna sedan en tid tillbaka, fortfarande inte finns någon fullt utvecklad marknad för produkter och tjänster för elektronisk databehandling/it för högskoleförvaltning. Enligt dem finns det, förutom HIS, inte någon enda leverantör som kan tillhandahålla hela det spektrum av produkter och tjänster som HIS tillhandahåller (se skäl 38).

83

| (146) | Klagandens påståenden från 2012 om att HIS-GX-programvaran var den enda programvara som fanns före 2000 (84) och att utvecklingen under de senaste sju åren visar att privata leverantörer är redo att tillhandahålla intresserade högskolor programvara för integrerad campusförvaltning (85), tillsammans med klagandens spekulativa påståenden om att det redan på 1970-talet fanns företag i Tyskland och utomlands som var eller kunde ha varit verksamma på marknaden för programvara för högskoleförvaltning (86) (se s. 4 i klagandens synpunkter av den 4 april 2016 samt skäl 53), bevisade för kommissionen att det inte fanns någon marknad för högskoleprogramvara i Tyskland 1976. Därför har kommissionens tvivel huruvida det fanns en sådan marknad 1976 undanröjts. |
| --- | --- |

(146)

Klagandens påståenden från 2012 om att HIS-GX-programvaran var den enda programvara som fanns före 2000 (84) och att utvecklingen under de senaste sju åren visar att privata leverantörer är redo att tillhandahålla intresserade högskolor programvara för integrerad campusförvaltning (85), tillsammans med klagandens spekulativa påståenden om att det redan på 1970-talet fanns företag i Tyskland och utomlands som var eller kunde ha varit verksamma på marknaden för programvara för högskoleförvaltning (86) (se s. 4 i klagandens synpunkter av den 4 april 2016 samt skäl 53), bevisade för kommissionen att det inte fanns någon marknad för högskoleprogramvara i Tyskland 1976. Därför har kommissionens tvivel huruvida det fanns en sådan marknad 1976 undanröjts.

84

sju

85

kunde ha varit

86

| (147) | Kommissionen anser att utvecklingen på området produkter och tjänster för elektronisk databehandling/it för högskoleförvaltning för det tyska högskoleväsendet inte utgör en sådan utveckling av den inre marknaden som avses i artikel 1 b v i förfarandeförordningen (se skäl 91 i beslutet om att inleda förfarandet). Denna slutsats stöds av ett antal synpunkter (däribland från Tyskland) på beslutet om att inleda förfarandet om att en relevant marknad vuxit fram vid någon tidpunkt under de senaste 10–30 åren för åtminstone vissa delar inom området programvarutjänster för högskolor i Tyskland (se skälen 38 och 65). |
| --- | --- |

(147)

Kommissionen anser att utvecklingen på området produkter och tjänster för elektronisk databehandling/it för högskoleförvaltning för det tyska högskoleväsendet inte utgör en sådan utveckling av den inre marknaden som avses i artikel 1 b v i förfarandeförordningen (se skäl 91 i beslutet om att inleda förfarandet). Denna slutsats stöds av ett antal synpunkter (däribland från Tyskland) på beslutet om att inleda förfarandet om att en relevant marknad vuxit fram vid någon tidpunkt under de senaste 10–30 åren för åtminstone vissa delar inom området programvarutjänster för högskolor i Tyskland (se skälen 38 och 65).

5.2.2   Ingen betydande förändring av åtgärderna har ägt rum

Ingen betydande förändring av åtgärderna har ägt rum

| (148) | Om åtgärderna verkligen blivit till statligt stöd vid någon tidpunkt mellan 1976 och 2013 måste det undersökas huruvida de genomgått någon betydande förändring av sitt faktiska innehåll så att de blivit till nytt stöd. |
| --- | --- |

(148)

Om åtgärderna verkligen blivit till statligt stöd vid någon tidpunkt mellan 1976 och 2013 måste det undersökas huruvida de genomgått någon betydande förändring av sitt faktiska innehåll så att de blivit till nytt stöd.

| (149) | Enligt domen i målet Government of Gibraltar mot kommissionen ska inte varje förändring av ett befintligt stöd anses innebära att det befintliga stödet omvandlas till nytt stöd. Enligt den domen är det ”endast när ändringen påverkar själva det materiella innehållet i de ursprungliga bestämmelserna som dessa skall anses omvandlas till nytt stöd” (87). Ändringarna av en ordning är betydande om något av dess huvudinslag, som till exempel dess finansiering, dess källa, dess rättsliga grund, det eftersträvade målet eller mottagarna, har ändrats (88). |
| --- | --- |

(149)

Enligt domen i målet Government of Gibraltar mot kommissionen ska inte varje förändring av ett befintligt stöd anses innebära att det befintliga stödet omvandlas till nytt stöd. Enligt den domen är det ”endast när ändringen påverkar själva det materiella innehållet i de ursprungliga bestämmelserna som dessa skall anses omvandlas till nytt stöd” (87). Ändringarna av en ordning är betydande om något av dess huvudinslag, som till exempel dess finansiering, dess källa, dess rättsliga grund, det eftersträvade målet eller mottagarna, har ändrats (88).

87

88

| (150) | Kommissionen anser att dess tvivel avseende frågan om huruvida finansieringen av HIS genomgick några betydande förändringar mellan 1976 och 2013 (se skälen 90, 92 och 93 i beslutet om att inleda förfarandet) har undanröjts. Åtgärdernas karaktär, finansieringskällan, den rättsliga grunden, målen med finansieringen och kretsen av mottagare förändrades inte eftersom åtgärderna hade införts av nedanstående skäl. |
| --- | --- |

(150)

Kommissionen anser att dess tvivel avseende frågan om huruvida finansieringen av HIS genomgick några betydande förändringar mellan 1976 och 2013 (se skälen 90, 92 och 93 i beslutet om att inleda förfarandet) har undanröjts. Åtgärdernas karaktär, finansieringskällan, den rättsliga grunden, målen med finansieringen och kretsen av mottagare förändrades inte eftersom åtgärderna hade införts av nedanstående skäl.

5.2.2.1   Finansieringens karaktär

Finansieringens karaktär

| (151) | I domen i målet Namur-Les assurances du crédit SA har domstolen förtydligat att tillkomsten av nytt stöd eller ändringar av befintligt stöd inte kan bedömas med utgångspunkt i stödets omfattning eller, i synnerhet, dess finansiella belopp vid någon tidpunkt under företagets existens, om stödet tillhandahålls enligt tidigare lagstiftning som förblivit oförändrad (89). Kommissionen anser att en ökad finansiering inte påverkar väsentliga inslag i ordningen om ökningen står i proportion till en motsvarande ökning av kostnaderna för att bedriva samma verksamhet, vilket framgår av en rad beslut från kommissionen om radio- och TV-sektorn (90). |
| --- | --- |

(151)

I domen i målet Namur-Les assurances du crédit SA har domstolen förtydligat att tillkomsten av nytt stöd eller ändringar av befintligt stöd inte kan bedömas med utgångspunkt i stödets omfattning eller, i synnerhet, dess finansiella belopp vid någon tidpunkt under företagets existens, om stödet tillhandahålls enligt tidigare lagstiftning som förblivit oförändrad (89). Kommissionen anser att en ökad finansiering inte påverkar väsentliga inslag i ordningen om ökningen står i proportion till en motsvarande ökning av kostnaderna för att bedriva samma verksamhet, vilket framgår av en rad beslut från kommissionen om radio- och TV-sektorn (90).

89

90

| (152) | Tyskland upprepar att beloppet för den direkta statliga finansieringen knappt genomgick någon nominell ökning (från 2 527 000 tyska mark 1976 till 6 981 000 tyska mark 2001 och till 4 230 000 euro 2013) och att de ändrade beloppen var en följd av egenskaperna hos den underskottsfinansiering som var kopplad till ökningen av antalet studenter och som även påverkades av inflationen. |
| --- | --- |

(152)

Tyskland upprepar att beloppet för den direkta statliga finansieringen knappt genomgick någon nominell ökning (från 2 527 000 tyska mark 1976 till 6 981 000 tyska mark 2001 och till 4 230 000 euro 2013) och att de ändrade beloppen var en följd av egenskaperna hos den underskottsfinansiering som var kopplad till ökningen av antalet studenter och som även påverkades av inflationen.

| (153) | Kommissionen anser att finansieringens karaktär inte genomgick någon betydande förändring. För det första förblev finansieringsformen oförändrad: direkta bidrag och befrielser från lagen om skatt för juridiska personer och lagen om skatt på näringsverksamhet. För det andra genomgick nivån på finansieringen genom direkta bidrag inte någon betydande förändring. Sammantaget ökade nivån på de direkta bidragen med omkring 2,9 gånger under perioden mellan 1976 och 2013. Parallellt ökade antalet studenter i mycket större omfattning under samma period. Antalet studenter tredubblades i Tyskland mellan 1976/1977 och 2013/2014, från 872 125 (91) studenter till 2 616 881 (92) studenter. Prisnivåerna i Tyskland var 2,3 gånger högre 2013 jämfört med 1976 (93). På grundval av dessa uppgifter anser kommissionen att finansieringen inte genomgick någon betydande förändring i fråga om karaktär och nivå eftersom antalet studenter ökade mycket mer än finansieringen av HIS verksamhet genom direkta bidrag, med beaktande även av inflationsnivån i Tyskland mellan 1976 och 2014. |
| --- | --- |

(153)

Kommissionen anser att finansieringens karaktär inte genomgick någon betydande förändring. För det första förblev finansieringsformen oförändrad: direkta bidrag och befrielser från lagen om skatt för juridiska personer och lagen om skatt på näringsverksamhet. För det andra genomgick nivån på finansieringen genom direkta bidrag inte någon betydande förändring. Sammantaget ökade nivån på de direkta bidragen med omkring 2,9 gånger under perioden mellan 1976 och 2013. Parallellt ökade antalet studenter i mycket större omfattning under samma period. Antalet studenter tredubblades i Tyskland mellan 1976/1977 och 2013/2014, från 872 125 (91) studenter till 2 616 881 (92) studenter. Prisnivåerna i Tyskland var 2,3 gånger högre 2013 jämfört med 1976 (93). På grundval av dessa uppgifter anser kommissionen att finansieringen inte genomgick någon betydande förändring i fråga om karaktär och nivå eftersom antalet studenter ökade mycket mer än finansieringen av HIS verksamhet genom direkta bidrag, med beaktande även av inflationsnivån i Tyskland mellan 1976 och 2014.

91

92

93

| (154) | Nivån på finansieringen genom skattebefrielserna genomgick inte någon betydande förändring eftersom det skattepliktiga beloppet för HIS enligt lagen om skatt för juridiska personer och lagen om skatt på näringsverksamhet, såsom Tyskland anger i sina synpunkter från 2016 (se skäl 79), skulle ha varit obefintligt även om HIS hade behövt betala dessa skatter. |
| --- | --- |

(154)

Nivån på finansieringen genom skattebefrielserna genomgick inte någon betydande förändring eftersom det skattepliktiga beloppet för HIS enligt lagen om skatt för juridiska personer och lagen om skatt på näringsverksamhet, såsom Tyskland anger i sina synpunkter från 2016 (se skäl 79), skulle ha varit obefintligt även om HIS hade behövt betala dessa skatter.

5.2.2.2   Finansieringskälla och finansieringssätt, rättslig grund

Finansieringskälla och finansieringssätt, rättslig grund

| (155) | Kommissionen anser att källan till, karaktären hos och den rättsliga grunden för finansieringen genom direkta bidrag förblev oförändrad under hela tidsperioden; finansieringskällan utgjordes av den federala statens och förbundsländernas budget. Att högskolornas medfinansiering som andel av den sammantagna finansieringen av verksamheten ökade (från 35,7 % till 74,1 %) utgör, av nedanstående skäl, inte någon betydande ändring av finansieringen. För det första förblev nivån av statlig finansiering, närmare bestämt den andel som bestod av statligt stöd, nominellt sett oförändrad såsom förklarades i föregående paragraf. För det andra föreskrevs genom den rättsliga grunden, från och med 1976, att finansieringen vid behov fick kompletteras med intäkter. Därför instämmer kommissionen inte med klagandens påstående om att finansieringssättet förändrades oupphörligen. Den relevanta ordalydelsen i stadgan förblev oförändrad under årens lopp: Ägarna tillhandahåller de medel som krävs för att målet såsom det fastställts i stadgan ska kunna uppnås, i den mån inga privata intäkter erhålls (94). Dessutom tillåter domstolen enligt domen i målet Namur-Les assurances du crédit, se skäl 151, detta slags ändring av ordningen, förutsatt att de stadgeenliga bestämmelser som ligger till grund för beviljandet av stödet förblir desamma. |
| --- | --- |

(155)

Kommissionen anser att källan till, karaktären hos och den rättsliga grunden för finansieringen genom direkta bidrag förblev oförändrad under hela tidsperioden; finansieringskällan utgjordes av den federala statens och förbundsländernas budget. Att högskolornas medfinansiering som andel av den sammantagna finansieringen av verksamheten ökade (från 35,7 % till 74,1 %) utgör, av nedanstående skäl, inte någon betydande ändring av finansieringen. För det första förblev nivån av statlig finansiering, närmare bestämt den andel som bestod av statligt stöd, nominellt sett oförändrad såsom förklarades i föregående paragraf. För det andra föreskrevs genom den rättsliga grunden, från och med 1976, att finansieringen vid behov fick kompletteras med intäkter. Därför instämmer kommissionen inte med klagandens påstående om att finansieringssättet förändrades oupphörligen. Den relevanta ordalydelsen i stadgan förblev oförändrad under årens lopp: Ägarna tillhandahåller de medel som krävs för att målet såsom det fastställts i stadgan ska kunna uppnås, i den mån inga privata intäkter erhålls (94). Dessutom tillåter domstolen enligt domen i målet Namur-Les assurances du crédit, se skäl 151, detta slags ändring av ordningen, förutsatt att de stadgeenliga bestämmelser som ligger till grund för beviljandet av stödet förblir desamma.

94

| (156) | Kommissionen instämmer inte i klagandens uppfattning att finansieringssättet ändrades eftersom det var fråga om en rad bidrag på olika nivåer (se skäl 51). Kommissionen anser att de direkta bidragen i själva verket utgjorde en befintlig stödordning och inte en rad årliga enskilda direkta bidrag. Enligt artikel 1 d i förordning (EU) 2015/1589 avses med en ”stödordning: varje rättsakt på grundval av vilket individuellt stöd kan beviljas företag som i rättsakten definieras på ett allmänt och abstrakt sätt, utan att några ytterligare genomförandeåtgärder krävs, samt varje rättsakt på grundval av vilket stöd, som inte är hänförbart till ett visst projekt, kan beviljas ett eller flera företag för obestämd tid och/eller med obestämt belopp” [kursiveringen har lagts till]. |
| --- | --- |

(156)

Kommissionen instämmer inte i klagandens uppfattning att finansieringssättet ändrades eftersom det var fråga om en rad bidrag på olika nivåer (se skäl 51). Kommissionen anser att de direkta bidragen i själva verket utgjorde en befintlig stödordning och inte en rad årliga enskilda direkta bidrag. Enligt artikel 1 d i förordning (EU) 2015/1589 avses med en ”stödordning: varje rättsakt på grundval av vilket individuellt stöd kan beviljas företag som i rättsakten definieras på ett allmänt och abstrakt sätt, utan att några ytterligare genomförandeåtgärder krävs, samt varje rättsakt på grundval av vilket stöd, som inte är hänförbart till ett visst projekt, kan beviljas ett eller flera företag för obestämd tid och/eller med obestämt belopp” [kursiveringen har lagts till].

samt varje rättsakt på grundval av vilket stöd, som inte är hänförbart till ett visst projekt, kan beviljas ett eller flera företag för obestämd tid och/eller med obestämt belopp

| (157) | Kommissionen anser att den direkta finansieringen av, samt skatteåtgärderna för, HIS, på grund av sina egenskaper, utgjorde en statlig stödordning. Skälet till detta är att den rättsliga grunden bestod av en ”rättsakt på grundval av vilket stöd, som inte är hänförbart till ett visst projekt, kan [ha beviljats] ett [...] företag för obestämd tid [och] med obestämt belopp”. Beviljandemekanismerna krävde inga ytterligare genomförandeakter. |
| --- | --- |

(157)

Kommissionen anser att den direkta finansieringen av, samt skatteåtgärderna för, HIS, på grund av sina egenskaper, utgjorde en statlig stödordning. Skälet till detta är att den rättsliga grunden bestod av en ”rättsakt på grundval av vilket stöd, som inte är hänförbart till ett visst projekt, kan [ha beviljats] ett [...] företag för obestämd tid [och] med obestämt belopp”. Beviljandemekanismerna krävde inga ytterligare genomförandeakter.

| (158) | På grundval av ovanstående lag och omständigheter drar kommissionen slutsatsen att de årliga direkta bidragen i praktiken utgjorde en befintlig stödordning och att finansieringsnivån, finansieringssättet och finansieringskällan inte genomgick någon betydande förändring enligt tillämplig rättspraxis (Government of Gibraltar/kommissionen och Namur-Les assurances du crédit) och kommissionens beslut C(2008) 725 final av den 27 februari 2008, SA.21395 E8/2006 (f.d. CP 110/2004 och CP 126/2004) – Belgien – Financement du radiodiffuseur public VRT. |
| --- | --- |

(158)

På grundval av ovanstående lag och omständigheter drar kommissionen slutsatsen att de årliga direkta bidragen i praktiken utgjorde en befintlig stödordning och att finansieringsnivån, finansieringssättet och finansieringskällan inte genomgick någon betydande förändring enligt tillämplig rättspraxis (Government of Gibraltar/kommissionen och Namur-Les assurances du crédit) och kommissionens beslut C(2008) 725 final av den 27 februari 2008, SA.21395 E8/2006 (f.d. CP 110/2004 och CP 126/2004) – Belgien – Financement du radiodiffuseur public VRT.

| (159) | Mot bakgrund av att den rättsliga grunden i stadgan förblev oförändrad under tidsperioden i fråga (se skäl 155) anser kommissionen att det inte förekom någon betydande ändring av den rättsliga grunden för de direkta bidragen. |
| --- | --- |

(159)

Mot bakgrund av att den rättsliga grunden i stadgan förblev oförändrad under tidsperioden i fråga (se skäl 155) anser kommissionen att det inte förekom någon betydande ändring av den rättsliga grunden för de direkta bidragen.

| (160) | Kommissionen anser att det inte förekom någon betydande ändring av den rättsliga grunden för skatteförmånerna. För det första förblev även ordalydelsen i den stadga där det allmännyttiga ändamålet med HIS verksamhet fastställdes oförändrad under årens lopp: Företaget tjänar uteslutande och direkt allmännyttiga mål i den mening som avses i den skattelagstiftning som gäller för allmännyttiga mål (95). |
| --- | --- |

(160)

Kommissionen anser att det inte förekom någon betydande ändring av den rättsliga grunden för skatteförmånerna. För det första förblev även ordalydelsen i den stadga där det allmännyttiga ändamålet med HIS verksamhet fastställdes oförändrad under årens lopp: Företaget tjänar uteslutande och direkt allmännyttiga mål i den mening som avses i den skattelagstiftning som gäller för allmännyttiga mål (95).

95

| (161) | För det andra genomgick de lagbestämmelser som låg till grund för befrielserna inte någon förändring, eller någon väsentlig förändring, efter den 1 januari 1976 då HIS bildades (96). Den rättsliga grunden för befrielserna utgjordes av lagen om skatt för juridiska personer, lagen om skatt på näringsverksamhet och lagen om skatter och avgifter. Tyskland har förklarat att befrielserna i fråga (5 § i lagen om skatt för juridiska personer och 3 § i lagen om skatt på näringsverksamhet) hänvisar till 51 § och efterföljande i lagen om skatter och avgifter (se skäl 78 och fotnoterna 46, 47 och 48). I 52 § i lagen om skatter och avgifter anges i själva verket två verksamheter som enligt förordningen räknas som allmännyttig verksamhet: stöd till vetenskap och forskning (52.1 §) och stöd till utbildning och yrkesutbildning (52.7 §). I den gällande versionen av de tillämpliga lagarna har följaktligen befrielserna från skatterna i fråga sitt ursprung i en kombination av 5 § och 3 § i lagen om skatt för juridiska personer respektive lagen om skatt på näringsverksamhet samt 52 § i lagen om skatter och avgifter. |
| --- | --- |

(161)

För det andra genomgick de lagbestämmelser som låg till grund för befrielserna inte någon förändring, eller någon väsentlig förändring, efter den 1 januari 1976 då HIS bildades (96). Den rättsliga grunden för befrielserna utgjordes av lagen om skatt för juridiska personer, lagen om skatt på näringsverksamhet och lagen om skatter och avgifter. Tyskland har förklarat att befrielserna i fråga (5 § i lagen om skatt för juridiska personer och 3 § i lagen om skatt på näringsverksamhet) hänvisar till 51 § och efterföljande i lagen om skatter och avgifter (se skäl 78 och fotnoterna 46, 47 och 48). I 52 § i lagen om skatter och avgifter anges i själva verket två verksamheter som enligt förordningen räknas som allmännyttig verksamhet: stöd till vetenskap och forskning (52.1 §) och stöd till utbildning och yrkesutbildning (52.7 §). I den gällande versionen av de tillämpliga lagarna har följaktligen befrielserna från skatterna i fråga sitt ursprung i en kombination av 5 § och 3 § i lagen om skatt för juridiska personer respektive lagen om skatt på näringsverksamhet samt 52 § i lagen om skatter och avgifter.

96

| (162) | Vad gäller frågan om huruvida och i vilken form de tillämpliga skattelagarna var i kraft vid den tidpunkt då HIS bildades har kommissionen kommit fram till följande: Lagen om skatt för juridiska personer innehöll redan 1976 befrielsen från företagsskatt för allmännyttiga organisationer. Se 4.1.6 § i versionen av den 24 maj 1965 (97), där det står att juridiska personer, sammanslutningar av personer och avskilda förmögenheter som enligt sina stadgar, stiftelseförordnanden eller liknande regler och enligt sin faktiska verksamhet uteslutande och direkt uppfyller ett allmännyttigt, välgörande eller kyrkligt ändamål är undantagna från lagen om skatt för juridiska personer, och jämför med den nästan identiska lydelsen i den gällande stadgan (se fotnot 46). |
| --- | --- |

(162)

Vad gäller frågan om huruvida och i vilken form de tillämpliga skattelagarna var i kraft vid den tidpunkt då HIS bildades har kommissionen kommit fram till följande: Lagen om skatt för juridiska personer innehöll redan 1976 befrielsen från företagsskatt för allmännyttiga organisationer. Se 4.1.6 § i versionen av den 24 maj 1965 (97), där det står att juridiska personer, sammanslutningar av personer och avskilda förmögenheter som enligt sina stadgar, stiftelseförordnanden eller liknande regler och enligt sin faktiska verksamhet uteslutande och direkt uppfyller ett allmännyttigt, välgörande eller kyrkligt ändamål är undantagna från lagen om skatt för juridiska personer, och jämför med den nästan identiska lydelsen i den gällande stadgan (se fotnot 46).

97

| (163) | Lagen om skatt på näringsverksamhet innehöll 2013 en befrielse som till sin formulering var nästan identisk med befrielsen i 3.6 § (98) i versionen av samma lag av den 25 maj 1965. Följaktligen var befrielserna redan i kraft när HIS bildades. |
| --- | --- |

(163)

Lagen om skatt på näringsverksamhet innehöll 2013 en befrielse som till sin formulering var nästan identisk med befrielsen i 3.6 § (98) i versionen av samma lag av den 25 maj 1965. Följaktligen var befrielserna redan i kraft när HIS bildades.

98

| (164) | Den första versionen av Tysklands lag om skatter och avgifter upprättades den 23 mars 1976, dvs. omkring tre månader efter det att HIS hade bildats. Detta måste vara anledningen till att det i HIS stadga från 1976–1977 hänvisas till en föregångare till lagen om skatter och avgifter, närmare bestämt förordningen om allmännyttiga organisationer (die Gemeinnützigkeitsverordnung av den 24 december 1953). |
| --- | --- |

(164)

Den första versionen av Tysklands lag om skatter och avgifter upprättades den 23 mars 1976, dvs. omkring tre månader efter det att HIS hade bildats. Detta måste vara anledningen till att det i HIS stadga från 1976–1977 hänvisas till en föregångare till lagen om skatter och avgifter, närmare bestämt förordningen om allmännyttiga organisationer (die Gemeinnützigkeitsverordnung av den 24 december 1953).

die Gemeinnützigkeitsverordnung

| (165) | Genom 1953 års förordning om allmännyttiga organisationer genomförs (99) 17 §–19 § i 1934 års lag om ändring av vissa skatteregler. I denna lag från 1934 stöds i 17 § uttryckligen vetenskap och utbildning som stödberättigande allmännyttig verksamhet (100). Följaktligen föreskrevs i 1934 års lag, i kombination med 1953 års förordning om allmännyttiga organisationer, fram till dess att lagen om skatter och avgifter trädde i kraft, en skattebefrielse för enheter som bedrev allmännyttig verksamhet, såsom stöd till utbildning (101). |
| --- | --- |

(165)

Genom 1953 års förordning om allmännyttiga organisationer genomförs (99) 17 §–19 § i 1934 års lag om ändring av vissa skatteregler. I denna lag från 1934 stöds i 17 § uttryckligen vetenskap och utbildning som stödberättigande allmännyttig verksamhet (100). Följaktligen föreskrevs i 1934 års lag, i kombination med 1953 års förordning om allmännyttiga organisationer, fram till dess att lagen om skatter och avgifter trädde i kraft, en skattebefrielse för enheter som bedrev allmännyttig verksamhet, såsom stöd till utbildning (101).

99

100

101

| (166) | Mot bakgrund av den oavbrutna kedjan av lagar och förordningar som uttryckligen hänvisar till skattebefrielserna i fråga drar kommissionen slutsatsen att den rättsliga grunden förblev densamma i den mening som avses i kommissionens beslut om statligt stöd E 8/2006 (f.d. CP 110/2004 och CP 126/2004) – Belgien – Financement du radiodiffuseur public VRT och domen i målet Government of Gibraltar mot kommissionen. |
| --- | --- |

(166)

Mot bakgrund av den oavbrutna kedjan av lagar och förordningar som uttryckligen hänvisar till skattebefrielserna i fråga drar kommissionen slutsatsen att den rättsliga grunden förblev densamma i den mening som avses i kommissionens beslut om statligt stöd E 8/2006 (f.d. CP 110/2004 och CP 126/2004) – Belgien – Financement du radiodiffuseur public VRT och domen i målet Government of Gibraltar mot kommissionen.

5.2.2.3   Målen med den offentliga finansieringen och de understödda produkterna/tjänsterna

Målen med den offentliga finansieringen och de understödda produkterna/tjänsterna

| (167) | Kommissionen anser att även HIS verksamhet förblev densamma. Målet med den offentliga finansieringen, dvs. att stödja högskolor, särskilt inom området elektronisk databehandling/informationsteknik, förblev oförändrat såsom fastställdes i skäl 82 i själva beslutet om att inleda förfarandet. Synpunkterna bekräftade dessutom Tysklands ståndpunkt att den HIS-verksamhet som erhöll offentlig finansiering huvudsakligen förblev oförändrad i 40 år (se skäl 36). |
| --- | --- |

(167)

Kommissionen anser att även HIS verksamhet förblev densamma. Målet med den offentliga finansieringen, dvs. att stödja högskolor, särskilt inom området elektronisk databehandling/informationsteknik, förblev oförändrat såsom fastställdes i skäl 82 i själva beslutet om att inleda förfarandet. Synpunkterna bekräftade dessutom Tysklands ståndpunkt att den HIS-verksamhet som erhöll offentlig finansiering huvudsakligen förblev oförändrad i 40 år (se skäl 36).

| (168) | Kommissionen konstaterar att det förelåg vissa skillnader i stadgans ordalydelse avseende målet mellan 1976–1977 och senare år, men att skillnaden var rent språklig. Ändamålet för HIS GmbH formulerades 1976–1977 enligt följande: a) Utveckling och vidareutveckling av informationssystem som kan ligga till grund för beslut inom högskoleväsendet och förfaranden för rationalisering vid högskolor, och b) rådgivning och medverkan vid införande och tillämpning av informationssystem. Under senare år hade ordalydelsen ändrats något: Företagets ändamål är att stödja högskolor och behöriga myndigheter i deras insatser för att på ett rationellt och effektivt sätt fullgöra sin uppgift inom högskoleutbildning genom att utarbeta förfaranden för att rationalisera förvaltningen av högskolor och bistå med råd vid deras införande och tillämpning samt säkerställa tillhandahållandet av information och anordnandet av informationsutbyte. Kommissionen anser att båda dessa formuleringar är vittomfattande, men att de är inriktade på elektronisk databehandling. Kommissionen anser även att det var nödvändigt att stadgans ordalydelse avseende målet var tillräckligt vittomfattande för att kunna möjliggöra anpassning av tjänsterna efter de föränderliga tekniska kraven. Formuleringen saknade samtidigt inte gränser, eftersom uppgiften att utarbeta förfaranden för att rationalisera förvaltningen av högskolor och bistå med råd vid deras införande och tillämpning inte kan tolkas som att det skulle vara tillåtet för HIS att bedriva andra verksamheter än på området produkter och tjänster för elektronisk databehandling/it. |
| --- | --- |

(168)

Kommissionen konstaterar att det förelåg vissa skillnader i stadgans ordalydelse avseende målet mellan 1976–1977 och senare år, men att skillnaden var rent språklig. Ändamålet för HIS GmbH formulerades 1976–1977 enligt följande: a) Utveckling och vidareutveckling av informationssystem som kan ligga till grund för beslut inom högskoleväsendet och förfaranden för rationalisering vid högskolor, och b) rådgivning och medverkan vid införande och tillämpning av informationssystem. Under senare år hade ordalydelsen ändrats något: Företagets ändamål är att stödja högskolor och behöriga myndigheter i deras insatser för att på ett rationellt och effektivt sätt fullgöra sin uppgift inom högskoleutbildning genom att utarbeta förfaranden för att rationalisera förvaltningen av högskolor och bistå med råd vid deras införande och tillämpning samt säkerställa tillhandahållandet av information och anordnandet av informationsutbyte. Kommissionen anser att båda dessa formuleringar är vittomfattande, men att de är inriktade på elektronisk databehandling. Kommissionen anser även att det var nödvändigt att stadgans ordalydelse avseende målet var tillräckligt vittomfattande för att kunna möjliggöra anpassning av tjänsterna efter de föränderliga tekniska kraven. Formuleringen saknade samtidigt inte gränser, eftersom uppgiften att utarbeta förfaranden för att rationalisera förvaltningen av högskolor och bistå med råd vid deras införande och tillämpning inte kan tolkas som att det skulle vara tillåtet för HIS att bedriva andra verksamheter än på området produkter och tjänster för elektronisk databehandling/it.

| (169) | Vad gäller HIS produkter och tjänster under årens lopp utgör den överblick över produkterna som Tyskland tillhandahöll under det formella granskningsförfarandet (se skäl 94), tillsammans med det faktum att den tidiga versionen av en del av produkterna tillhandahölls redan 1976, enligt kommissionens uppfattning, ett tillräckligt bevis för att HIS GmbH under årens lopp erbjöd ett kontinuerligt produktutbud. |
| --- | --- |

(169)

Vad gäller HIS produkter och tjänster under årens lopp utgör den överblick över produkterna som Tyskland tillhandahöll under det formella granskningsförfarandet (se skäl 94), tillsammans med det faktum att den tidiga versionen av en del av produkterna tillhandahölls redan 1976, enligt kommissionens uppfattning, ett tillräckligt bevis för att HIS GmbH under årens lopp erbjöd ett kontinuerligt produktutbud.

| (170) | Kommissionen drar därför slutsatsen att den HIS-verksamhet som stöddes genom offentliga medel inte genomgick någon betydande förändring under den tidsperiod som bedömningen gäller. |
| --- | --- |

(170)

Kommissionen drar därför slutsatsen att den HIS-verksamhet som stöddes genom offentliga medel inte genomgick någon betydande förändring under den tidsperiod som bedömningen gäller.

5.2.3   Slutsatser avseende den offentliga finansieringen av HIS mellan 1976 och 2013

Slutsatser avseende den offentliga finansieringen av HIS mellan 1976 och 2013

| (171) | Åtgärderna till förmån för HIS mellan 1976 och 2013 utgjorde, i den mån de utgjorde statligt stöd, befintligt stöd enligt artikel 1 b v i förordning (EU) 2015/1589. |
| --- | --- |

(171)

Åtgärderna till förmån för HIS mellan 1976 och 2013 utgjorde, i den mån de utgjorde statligt stöd, befintligt stöd enligt artikel 1 b v i förordning (EU) 2015/1589.

| (172) | Eftersom det genom skäl 16 i beslutet om att inleda förfarandet uteslöts från förfarandets tillämpningsområde att granska eventuella åtgärder till förmån för HIS eG från och med 2014 avser detta beslut inte någon granskning av sådana åtgärder. |
| --- | --- |

(172)

Eftersom det genom skäl 16 i beslutet om att inleda förfarandet uteslöts från förfarandets tillämpningsområde att granska eventuella åtgärder till förmån för HIS eG från och med 2014 avser detta beslut inte någon granskning av sådana åtgärder.

6.   SLUTSATSER

SLUTSATSER

| (173) | Kommissionen drar därför slutsatsen att de tvivel som uttrycktes i beslutet om att inleda förfarandet har undanröjts på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

(173)

Kommissionen drar därför slutsatsen att de tvivel som uttrycktes i beslutet om att inleda förfarandet har undanröjts på ett tillfredsställande sätt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De åtgärder som Tyskland genomförde till förmån för Hochschul-Informations-System GmbH mellan 1976 och 2013 utgjorde, i den mån de utgjorde statligt stöd, befintligt stöd enligt artikel 1 b v i rådets förordning (EU) 2015/1589.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 20 september 2019.

På kommissionens vägnar

Margrethe VESTAGER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT C 85, 4.3.2016, s. 6.

1

(2)  
  EUT C 85, 4.3.2016, s. 6.

2

(3)  HIS andelsägarstruktur och finansieringsstrukturen uppfyllde kraven för gemensam finansiering av högskolor i Tyskland. Enligt artikel 30 i grundlagen åligger det i princip förbundsländerna att fullgöra statens uppgifter inom utbildnings- och vetenskapssektorn. Det är bara i särskilda fall som den förbundsstaten finansierar högskolor.

3

(4)  Den 28 januari 2014 omvandlades HIS till ett kooperativ (nedan kallat HIS eG), i vilket även offentliga högskolor deltar.

4

HIS eG

(5)  I 3.1 § i stadgan föreskrivs att syftet med företaget är att uteslutande och direkt fullgöra allmännyttiga ändamål enligt paragrafen om skatteförmånsomfattade ändamål i lagen om skatter och avgifter (die Abgabenordnung).

5

die Abgabenordnung

(6)  2.1 § i stadgan (2000): Syftet med företaget är att stödja högskolor och behöriga administrativa organ i deras insatser för att på ett rationellt och kostnadseffektivt sätt fullgöra sin uppgift inom högskoleutbildning genom att a) utarbeta förfaranden för att rationalisera förvaltningen av högskolor och bistå med råd vid deras införande och tillämpning, b) ta fram studier och expertutlåtanden som underlag för beslutsfattande, c) utarbeta riktlinjer för uppbyggnaden av högskolor, d) säkerställa tillhandahållandet av information och anordnandet av informationsutbyte. Leden a och d har en direkt koppling till högskolerelaterad it, programvaruutveckling och tekniskt stöd.

6

(7)  Programvarusystemet HISinOne är ett tekniskt och funktionellt integrerat webbaserat system för högskoleförvaltning för alla processer och strukturer vid högskolor oberoende av organisationstyp och storlek. Det utformades som en it-lösning för strategisk förvaltning av högskolor och är förkonfigurerat genom integrerade referensmodeller och referensprocesser för olika typer av högskoleutbildning och förbundslandsspecifika krav i Tyskland. Det är till hjälp för studenter när de planerar sina studier och det stöder examinationsenheterna, personalförvaltningen, kontoret för alumner och studentsekretariatet vid högskolorna.

7

(8)  Tyskland har i sitt svar på beslutet om att inleda förfarandet bekräftat att kyrkliga högskolor i det aktuella sammanhanget kan jämställas med offentliga högskolor.

8

(9)  Meddelande om ändring av lagen om skatt för juridiska personer av den 24 maj 1965 (Bekanntmachung der Neufassung des Körperschaftsteuergesetzes vom 24. Mai 1965, Bundesgesetzblatt Jahrgang 1965 Teil I Nr. 24, ausgegeben am 11. Juni 1965, s. 449).

9

Bundesgesetzblatt

(10)  Meddelande om ändring av lagen om skatt på näringsverksamhet av den 25 maj 1965 (Bekanntmachung der Neufassung des Gewerbesteuergesetzes vom 25. Mai 1965, Bundesgesetzblatt Jahrgang 1965 Teil I Nr. 24, ausgegeben am 11. Juni 1965, s. 458).

10

Bundesgesetzblatt

(11)  Enligt klaganden varierade finansieringen i form av direkta bidrag till HIS över tid. Under 2011 uppgick den till omkring 9,2 miljoner euro, 2010 till 8,6 miljoner euro och 2008 till 8,2 miljoner euro. Dessa påstådda belopp betalades till HIS årligen av förbundsstaten och förbundsländerna.

11

(12)  Förordning (EU) 2015/1589 av den 13 juli 2015 om genomförandebestämmelser för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 248, 24.9.2015, s. 9). Enligt artikel 1 b v kan en åtgärd som inte utgjorde statligt stöd när den infördes bli till ett statligt stöd på grund av utvecklingen av den inre marknaden.

12

(13)  Se skäl 19.

13

(14)  I skäl 38 i beslutet om att inleda förfarandet hänvisades till tribunalens dom av den 16 juli 2014, Zweckverband Tierkörperbeseitigung in Rheinland-Pfalz, im Saarland, im Rheingau-Taunus-Kreis und im Landkreis Limburg-Weilburg/kommissionen, T-309/12, ECLI:EU:T:2014:676, punkterna 70–74 vad gäller påståendet att den omständigheten att en verksamhet bedrivs internt inte utesluter att det är en ekonomisk verksamhet. I denna dom fastställde tribunalen att frågan om huruvida staten bedriver en verksamhet direkt genom ett organ som tillhör den offentliga förvaltningen eller någon annan särskild enhet inte påverkar tillämpningen av konkurrensreglerna på denna verksamhet. Den fastställde även att ett sådant organ bedriver en ekonomisk verksamhet förutsatt att nämnda verksamhet i princip kan bedrivas på en öppen marknad, dvs. förutsatt att marknaden inte är helt stängd för konkurrens enligt en lagstadgad bestämmelse i medlemsstaten i fråga.

14

(15)  Skäl 29 i beslutet om att inleda förfarandet, där domstolens dom av den 12 juli 2012, Compass-Datenbank/Republik Österreich, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, punkt 41 citeras.

15

(16)  Skäl 28 i beslutet om att inleda förfarandet, där domstolens dom av den 19 januari 1994, SAT Fluggesellschaft mbH/Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7, punkt 30 citeras.

16

(17)  Skäl 29 i beslutet om att inleda förfarandet, där domstolens dom av den 12 juli 2012, Compass-Datenbank/Republik Österreich, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, punkterna 40–41 citeras.

17

(18)  Domstolens dom av den 24 juli 2003, Altmark Trans GmbH, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, punkterna 89–90.

18

(19)  Kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av den 17 juni 2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 187, 26.6.2014, s. 1).

19

(20)  Kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 av den 18 december 2013 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse (EUT L 352, 24.12.2013, s. 1).

20

(21)  Se fotnot 7.

21

(22)  Domstolens dom av den 5 december 1989, kommissionen/Italien, C-3/88, ECLI:EU:C:1989:606, punkt 13.

22

(23)  Se skäl 29 i beslutet om att inleda förfarandet.

23

(24)  Domstolens dom av den 12 juli 2012, Compass-Datenbank/Republik Österreich, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, punkt 41.

24

(25)  Tribunalens dom av den 16 juli 2014, Zweckverband Tierkörperbeseitigung in Rheinland-Pfalz, im Saarland, im Rheingau-Taunus-Kreis und im Landkreis Limburg-Weilburg/kommissionen, T-309/12, ECLI:EU:T:2014:676, skäl 71.

25

(26)  Tribunalens dom av den 26 november 2015, Spanien/kommissionen, T-461/13, ECLI:EU:T:2015:891.

26

(27)  Domstolens dom av den 24 oktober 2002, Aéroports de Paris/kommissionen, C-82/01 P, ECLI:EU:C:2002:617, skäl 79.

27

(28)  Kommissionens beslut C(2013) 2361 final av den 2 maj 2013, SA.25745 (2013/NN) (f.d. CP 11/2008) – Tyskland – National Website for auctions in insolvency proceedings (ZVG Portal) (EUT C 167, 13.6.2013, s. 1), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/247954/247954_1433360_92_2.pdf

28

(29)  Kommissionens beslut C(2009) 211 final av den 28 januari 2009, SA.26572 (N 467/08) – Portugal – Aware-P programme (EUT C 106, 8.5.2009, s. 21), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/227527/227527_946839_29_1.pdf

29

(30)  Tribunalens dom av den 28 september 2017, Aanbestedingskalender m.fl./kommissionen, T-138/15, ECLI:EU:T:2017:675.

30

(31)  Se även kommissionens meddelande av den 20 november 2007, KOM(2007) 725 slutlig, s. 4: ”[det är] huvudsakligen de offentliga myndigheternas ansvar att på lämplig nivå besluta om karaktären på och omfattningen av tjänster av allmänt intresse. Offentliga myndigheter kan antingen välja att själva tillhandahålla tjänsterna eller anförtro andra, privata eller offentliga, organ detta uppdrag, som kan utföras antingen med eller utan vinstsyfte.”

31

(32)  Domstolens dom av den 22 december 2010, Mehiläinen Oy, C-2015/09, ECLI:EU:C:2010:807, punkt 31; Domstolens dom av den 9 juni 2009, kommissionen/Tyskland, C-480/06, ECLI:EU:C:2009:357, punkt 45.

32

(33)  Tribunalens dom av den 16 juli 2014, Zweckverband Tierkörperbeseitigung in Rheinland-Pfalz, im Saarland, im Rheingau-Taunus-Kreis und im Landkreis Limburg-Weilburg/kommissionen, T-309/12, ECLI:EU:T:2014:676, punkt 70.

33

(34)  Kommissionens meddelande – Rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (EUT C 198, 27.6.2014, s. 1).

34

Rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation

(35)  Meddelande från kommissionen om tillämpningen av Europeiska unionens regler om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (EUT C 8, 11.1.2012, s. 4).

35

(36)  I artikel 12.1 första meningen i grundlagen anges att alla tyskar ska ha rätt att fritt välja yrke, arbetsplats och utbildningsanstalt.

36

(37)  Domstolens dom av den 12 juli 2012, Compass-Datenbank/Republik Österreich, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, punkterna 38 och 40.

37

(38)  Se skälen 29, 30, 31 och 32 i beslutet om att inleda förfarandet avseende punkterna 40 och 41 i domstolens dom av den 12 juli 2012, Compass-Datenbank/Republik Österreich, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449.

38

(39)  Se skäl 37.

39

(40)  Vad gäller de inkomna synpunkterna från två italienska företag till stöd för klaganden hävdar Tyskland att de delvis bygger på betydande missförstånd om den faktiska situationen (till exempel huruvida HIS fortfarande erhåller statligt stöd och huruvida HIS produktutbud inbegriper programvara som inte är avsedd för högskolor) och att de delvis är inriktade på den italienska marknaden. Tyskland anser därför att dessa synpunkter är av begränsad relevans.

40

(41)  Domstolens dom av den 5 december 1989, kommission/Italien, C-3/88, ECLI:EU:C:1989:606. I denna dom fastställdes, i samband med tillhandahållande av programvara till statens allmänna förvaltning, att ”konstruktion, programvara och drift av datasystem, är av teknisk karaktär och således inte förenad med utövande av offentlig makt”. Punkt 13.

41

(42)  Domstolens dom av den 5 december 1989, kommission/Italien, C-3/88, ECLI:EU:C:1989:606, punkterna 11 och 13.

42

(43)  Punkt 20 i Rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation: ”Om en forskningsorganisation eller forskningsinfrastruktur används för både ekonomisk och icke-ekonomisk verksamhet omfattas offentlig finansiering av regler om statligt stöd endast i den mån den täcker kostnader som hänger samman med den ekonomiska verksamheten. Om forskningsorganisationen eller forskningsinfrastrukturen nästan enbart används för icke-ekonomisk verksamhet kan dess finansiering helt och hållet falla utanför tillämpningsområdet för reglerna om statligt stöd, förutsatt att den ekonomiska verksamheten är rent underordnad, det vill säga motsvarar en verksamhet som är direkt relaterad till och nödvändig för forskningsorganisationens eller forskningsinfrastrukturens drift eller har ett naturligt samband med dess viktigaste icke-ekonomiska användning, samt om den har ett begränsat omfång.” (EUT C 198, 27.6.2014, s. 1).

43

Rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation

(44)  Kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 av den 18 december 2013 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse. Artikel 3. (EUT L 352, 24.12.2013, s. 1).

44

(45)  I punkt 2.1.2.22 i rambestämmelserna för forskning och utveckling anges följande: ”Kommissionen anser dock inte att forskningsorganisationen eller forskningsinfrastrukturen är mottagare av statligt stöd om den endast agerar som mellanhand som till de slutliga mottagarna vidarebefordrar hela den offentliga finansieringen och eventuella fördelar som förvärvats genom sådan finansiering.”. Rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation.

45

Rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation

(46)  I 5.1.9 § i lagen om skatt för juridiska personer anges att följande enheter befrias från skatt för juridiska personer: ”juridiska personer, sammanslutningar av personer och avskilda förmögenheter som enligt sina stadgar, stiftelseförordnanden eller liknande regler och enligt den faktiska verksamheten uteslutande och direkt uppfyller ett allmännyttigt, välgörande eller kyrkligt ändamål (51–68 §§ i lagen om skatter och avgifter)”.

46

(47)  I 3.1.6 § i lagen om skatt på näringsverksamhet anges att följande enheter är undantagna från skatt på näringsverksamhet: ”juridiska personer, sammanslutningar av personer och avskilda förmögenheter som enligt sina stadgar, stiftelseförordnanden eller liknande regler och enligt den faktiska verksamheten uteslutande och direkt uppfyller ett allmännyttigt, välgörande eller kyrkligt ändamål (51–68 §§ i lagen om skatter och avgifter)”.

47

(48)  1977 års lag om skatter och avgifter, Tysklands officiella tidning (Bundesgesetzblatt), del I, nr 29, 23.6.1976, s. 613.

48

Bundesgesetzblatt

(49)  I 7 § i lagen om skatt för juridiska personer anges följande principer för beskattning: 1) Skatten för juridiska personer fastställs på grundval av den beskattningsbara inkomsten. 2) Med beskattningsbar inkomst avses inkomsten enligt 8.1 §.” 8.1 §: Definitionen av inkomst och metoden för att beräkna en inkomst fastställs i lagen om inkomstskatt och denna lag. 8.2 §: Vad gäller enheter med oinskränkt skattskyldighet enligt 1.1.3.1–1.1.3.3 § (inbegripet aktiebolag) ska alla inkomster betraktas som inkomst från en näringsverksamhet.

49

(50)  I 6 § i lagen om skatt på näringsverksamhet anges följande om skatteunderlag: Skatteunderlaget för skatten på näringsverksamhet utgörs av inkomsten från näringsverksamhet. I 7 § i lagen om skatt på näringsverksamhet anges följande: Med inkomst från näringsverksamhet avses den vinst från näringsverksamhet som ska fastställas i enlighet med bestämmelserna i lagen om inkomstskatt eller lagen om skatt på näringsverksamhet.

50

(51)  Artikel 1 b v i rådets förordning (EU) 2015/1589: ”befintligt stöd: [...] stöd som är att betrakta som befintligt stöd, eftersom det kan fastställas att det inte utgjorde något stöd när det infördes men senare blev ett stöd på grund av utvecklingen av den inre marknaden, utan att medlemsstaten företagit någon ändring. När vissa åtgärder blir stöd sedan en verksamhet har liberaliserats genom unionslagstiftning, ska sådana åtgärder inte betraktas som befintligt stöd efter det datum som har fastställts för liberalisering.”.

51

(52)  Tribunalens dom av den 30 april 2002, Government of Gibraltar/kommissionen, T-195/01 och T-207/01, ECLI:EU:T:2002:111, skäl 111.

52

(53)  Tribunalens dom av den 15 juni 2000, Alzetta Mauro m.fl./kommissionen, T-298/97, ECLI:EU:T:2000:151, skäl 148.

53

(54)  Artikel 108.1 i EUF-fördraget: ”Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna fortlöpande granska alla stödprogram som förekommer i dessa stater. Den ska till medlemsstaterna lämna förslag till lämpliga åtgärder som krävs med hänsyn till den pågående utvecklingen eller den inre marknadens funktion.”.

54

(55)  Artikel 22 i förordning (EU) 2015/1589: ”Förslag till lämpliga åtgärder: Om kommissionen mot bakgrund av de upplysningar som medlemsstaten har givit in enligt artikel 21 finner att den befintliga stödordningen inte är eller inte längre är förenlig med den inre marknaden, ska den utfärda en rekommendation för den berörda medlemsstaten med förslag till lämpliga åtgärder. I rekommendationen kan särskilt föreslås a) att stödordningens innehåll ändras i substans, eller b) att krav som gäller förfaranden införs, eller c) att stödordningen avskaffas.”.

55

(56)  Se s. 25 i klagomålet av den 15 mars 2012.

56

(57)  Tribunalens dom av den 30 april 2002, Government of Gibraltar/kommissionen, T-195/01 och T-207/01, ECLI:EU:T:2002:111, skäl 111.

57

(58)  Domstolens dom, Namur-Les assurances du crédit SA, C-44/93, ECLI:EU:C:1994:311, punkt 28.

58

(59)  Kommissionens beslut C(2007) 1761 final av den 24 april 2007, SA.18957 E 3/2005 (f.d.- CP 2/2003, CP 232/2002, CP 43/2003, CP 243/2004 och CP 195/2004) – Tyskland – Financing of public service broadcasters in Germany (EUT C 185, 8.8.2007, s. 1), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/198395/198395_678609_35_1.pdf (skäl 206).

59

(60)  
  ”[S]tödordning: varje rättsakt på grundval av vilket individuellt stöd kan beviljas företag som i rättsakten definieras på ett allmänt och abstrakt sätt, utan att några ytterligare genomförandeåtgärder krävs, samt varje rättsakt på grundval av vilket stöd, som inte är hänförbart till ett visst projekt, kan beviljas ett eller flera företag för obestämd tid och/eller med obestämt belopp
  ” [kursiveringen har lagts till].

60

samt varje rättsakt på grundval av vilket stöd, som inte är hänförbart till ett visst projekt, kan beviljas ett eller flera företag för obestämd tid och/eller med obestämt belopp

(61)  Med elektronisk databehandling, en sällan använd term för det som numera går under benämningen informationstjänster/informationssystem eller förvaltning av informationstjänster/informationssystem, avses en dators och dess programs behandling av data i en miljö som inbegriper elektronisk kommunikation. Se https://whatis.techtarget.com/definition/EDP-electronic-data-processing

61

elektronisk databehandling

(*1)  För olika versioner av maskinvara/operativsystem

*1

(*2)  Produkten HISinOne är en integrerad, webbaserad JAVA-applikation. Produktområdena för campusförvaltning APP, STU, EXA och ALU drivs på grundval av ett kärnsegment bestående av produktområdena SYS (systemförvaltning), PSV (personanpassade tjänster och förteckningar), COM (community) och BIA (Business Intelligence), som inbegriper grundfunktionerna för driften av HISinOne.

*2

(62)  Flera berörda parter framhöll även att HIS verksamhet inte hade någon marknadsavskärmningseffekt; det står bortom allt tvivel att det sedan 1990-talet funnits leverantörer av åtminstone en del av högskoleförvaltningsapplikationerna, och högskolor har fritt kunnat välja en eller flera andra leverantörer. Dessutom har den omständigheten att HIS programvara präglas av öppen källkod faktiskt en konkurrensfrämjande inverkan. Konkurrensen skulle, såsom flera berörda parter påpekade, snarare försvagas om HIS avlägsnades (till följd av återkrav av det stöd som HIS åtnjutit).

62

(63)  Domstolens dom av den 12 september 2000, Pavel Pavlov m.fl., C-180/98 till C-184/98, ECLI:EU:C:2000:428, punkt 74.

63

(64)  Domstolens dom av den 23 april 1991, Höfner och Elser/Macrotron, C-41/90, ECLI:EU:C:1991:161, punkt 21, domstolens dom av den 13 juli 1962, Mannesmann AG/EKSG:s höga myndighet, C-19/61, ECLI:EU:C:1962:31, punkt 371 och domstolens dom av den 13 juli 1962, Klöckner-Werke AG och Hoesch AG/EKSG:s höga myndighet, förenade målen C-17/61 och C-20/61, ECLI:EU:C:1962:30, punkt 341.

64

(65)  Domstolens dom av den 11 september 2007, kommissionen/Tyskland, C-318/05, ECLI:EU:C:2007:495, punkt 68.

65

(66)  Domstolens dom av den 12 juli 2012, Compass-Datenbank/Republik Österreich, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, punkt 41.

66

(67)  Skälen 28 och 29 i beslutet om att inleda förfarandet, där domstolens dom av den 12 juli 2012, Compass-Datenbank/Republik Österreich, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, punkt 41 citeras.

67

(68)  Skäl 28 i beslutet om att inleda förfarandet, där domstolens dom av den 19 januari 1994, SAT Fluggesellschaft mbH/Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7, punkt 30 citeras.

68

(69)  I Compass-Datenbank-domen hänvisas till en lagstadgad anmälningsplikt för de företag som utnyttjar tjänsten (den rimligtvis icke-ekonomiska verksamheten) och inte för den enhet som bedriver den icke-ekonomiska verksamheten (punkt 40 i nämnda dom).

69

(70)  Se till exempel tribunalens dom av den 28 september 2017, Aanbestedingskalender m.fl./kommissionen, T-138/15, ECLI:EU:T:2017:675, punkt 38. Skäl 29 i kommissionens beslut ZVG Portal, kommissionens beslut C(2013) 2361 final av den 2 maj 2013, SA.25745 (2013/NN) (f.d. CP 11/2008) – Tyskland – National Website for auctions in insolvency proceedings (ZVG Portal) (EUT C 167, 13.6.2013, s. 1), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/247954/247954_1433360_92_2.pdf

70

(71)  Tyskland hävdade att det bara var genom ett aktiebolag som det gick att efterleva det författningsenliga förbudet för den förbundsstaten och förbundsländerna mot att förvalta högskolor gemensamt.

71

(72)  Se skälen 8, 9 och 11 i detta beslut.

72

(73)  Kommissionens beslut C(2014) 9548 final av den 18 december 2014, SA.34646 (2014/NN) (f.d. 2012/CP) – Nederländerna – E-procurement platform TenderNed (EUT C 422, 8.12.2017, s. 1), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/255396/255396_1614207_95_2.pdf och tribunalens dom av den 28 september 2017, Aanbestedingskalender m.fl./kommissionen, T-138/15, ECLI:EU:T:2017:675, som för närvarande är föremål för överklagande.

73

(74)  Exempelvis uppger klaganden i sina synpunkter av den 4 april 2016, s. 9–10, att högskolor som behöver närmare anpassade it-lösningar än de som ingår i standardprocesser kan köpa in ytterligare kapacitet från HIS. Klaganden menar dock att det även finns andra leverantörer tillgängliga för detta ändamål.

74

(75)  Domstolens dom av den 12 juli 2012, Compass-Datenbank/Republik Österreich, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, punkt 37.

75

(76)  Domstolens dom av den 27 juni 2017, Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, C-74/16, ECLI:EU:C:2017:496, punkt 51.

76

(77)  Klagandens synpunkter av den 18 december 2013.

77

(78)  Även om frågan om huruvida skatteåtgärderna, i händelse av att de var att betrakta som statligt stöd, skulle utgöra ett med den inre marknaden oförenligt driftsstöd (se skäl 106 i beslutet om att inleda förfarandet) togs upp i beslutet om att inleda förfarandet har kommissionens beslutspraxis utvecklats och man har fastställt att befrielse från skatt för juridiska personer och skatt på näringsverksamhet för allmännyttiga företag enligt tysk lagstiftning utgjorde ett befintligt stöd. (Se kommissionens beslut C(2015) 7225 final av den 26 oktober 2015, SA.33206 (2015/NN) – Alleged unlawful State aid to German Youth Hostel Association (Deutsches Jugendherbergswerk) – Tax measures (EUT C 387, 20.11.2015, s. 1.) http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/260436/260436_1698296_81_2.pdf

78

Deutsches Jugendherbergswerk

(79)  
  ”befintligt stöd: [...] v) stöd som är att betrakta som befintligt stöd, eftersom det kan fastställas att det inte utgjorde något stöd när det infördes men senare blev ett stöd på grund av utvecklingen av den inre marknaden, utan att medlemsstaten företagit någon ändring. När vissa åtgärder blir stöd sedan en verksamhet har liberaliserats genom unionslagstiftning, ska sådana åtgärder inte betraktas som befintligt stöd efter det datum som har fastställts för liberalisering.”.

79

(80)  Tribunalens dom av den 15 juni 2000, Alzetta Mauro m.fl./kommissionen, T-298/97, ECLI:EU:T:2000:151, punkt 148.

80

(81)  Se fotnot 54.

81

(82)  Se fotnot 55.

82

(83)  Med elektronisk databehandling, en sällan använd term för det som numera går under benämningen informationstjänster/informationssystem eller förvaltning av informationstjänster/informationssystem, avses en dators och dess programs behandling av data i en miljö som inbegriper elektronisk kommunikation. Se https://whatis.techtarget.com/definition/EDP-electronic-data-processing

83

elektronisk databehandling

(84)  Se s. 25 i klagomålet (av den 15 mars 2012).

84

(85)  Se synpunkterna från klaganden av den 20 november 2013, bilaga 2, s. 6.

85

(86)  Se skäl 50.

86

(87)  Tribunalens dom av den 30 april 2002, Government of Gibraltar/kommissionen, T-195/01 och T-207/01, ECLI:EU:T:2002:111, skäl 111.

87

(88)  Domstolens dom av den 13 december 2018, Südwestrundfunk/Tilo Rittinger m.fl., C-492/17, ECLI:EU:C:2018:1019, punkterna 54 och 66, och kommissionens beslut C(2008) 725 final av den 27 februari 2008, SA.21395 E8/2006 (f.d. CP 110/2004 och CP 126/2004) – Belgien – Financement du radiodiffuseur public VRT (EUT C 143, 10.6.2008, s. 7), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/215958/215958_825339_70_2.pdf (skäl 121).

88

(89)  Domstolens dom av den 9 augusti 1994, Namur-Les assurances du crédit SA, C-44/93, ECLI:EU:C:1994:311, punkt 28.

89

(90)  Kommissionens beslut C(2007) 1761 final av den 24 april 2007, SA.18957 E 3/2005 (f.d.- CP 2/2003, CP 232/2002, CP 43/2003, CP 243/2004 och CP 195/2004) – Tyskland – Financing of public service broadcasters in Germany (EUT C 185, 8.8.2007, s. 1), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/198395/198395_678609_35_1.pdf (skäl 206).

90

(91)  http://www.datenportal.bmbf.de/portal/de/K25.html

91

(92)  http://www.datenportal.bmbf.de/portal/de/K25.html

92

(93)  https://www.inflationtool.com/euro-germany?amount=100&year1=1976&year2=2013

93

(94)  Se 6 § i stadgan från åren 1976–1977 och 2000.

94

(95)  I stadgan från 1976–1977 hänvisas till den relevanta rättsliga grunden i 1953 års förordning om allmännyttiga organisationer, och i stadgan från 2000 hänvisas till de relevanta bestämmelserna i 1977 års lag om skatter och avgifter, vilket utgör en teknisk och icke-innehållsmässig förändring i förhållande till 1953 års förordning, såsom förklaras i skälen 164 och 165 i detta beslut.

95

(96)  HIS GmbH togs över av den federala staten och förbundsländerna den 1 januari 1976. ”HIS wurde am 01.01.1976 in die öffentliche Trägerschaft von Bund und Ländern überführt”.

96

(97)  Meddelande om ändring av lagen om skatt för juridiska personer av den 24 maj 1965 (Bekanntmachung der Neufassung des Körperschaftssteuergesetzes vom 24. Mai 1965), Tysklands officiella tidning (Bundesgesetzblatt), del I, nr 24, 11.6.1965, s. 449.

97

Bundesgesetzblatt

(98)  Meddelande om ändring av lagen om skatt på näringsverksamhet av den 24 maj 1965 (Bekanntmachung der Neufassung des Gewerbesteuergesetzes vom 24. Mai 1965), Tysklands officiella tidning (Bundesgesetzblatt), del I, nr 24, 11.6.1965, s. 458.

98

Bundesgesetzblatt

(99)  Förordningens officiella titel är Verordnung zur Durchführung der §§ 17 bis 19 des Steueranpassungsgesetzes (Gemeinnützigkeitsverordnung) vom 24. Dezember 1953. Se https://www.bgbl.de/xaver/bgbl/start.xav?start=//*%5B@attr_id=%27bgbl153s1592.pdf%27%5D#__bgbl__%2F%2F*%5B%40attr_id%3D%27bgbl153s1592.pdf%27%5D__1564471557452

99

Gemeinnützigkeitsverordnung

(100)  För att erkännas som allmännyttig inom vetenskap och utbildning. ”Als Förderung der Allgemeinheit anzuerkennen [...] Wissenschaft [...] Erziehung.” Artikel 17.3 i lagen om ändring av vissa skatteregler (Steueranpassungsgesetz av den 16 oktober 1934, Tyska rikets officiella tidning [Reichsgesetzblatt] del I, s. 927).

100

Steueranpassungsgesetz

Reichsgesetzblatt

(101)  För ett liknande resonemang, se skäl 15 i kommissionens beslut C(2015) 7225 final av den 26 oktober 2015, SA.33206 (2015/NN) – Alleged unlawful State aid to German Youth Hostel Association (Deutsches Jugendherbergswerk) – Tax measures (EUT C 387, 20.11.2015, s. 1.) http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/260436/260436_1698296_81_2.pdf

101

Deutsches Jugendherbergswerk

---