# Úřední věstník L 118/2020

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 118 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6316. dubna 2020 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 118

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6316. dubna 2020

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/526 ze dne 15. dubna 2020, kterým se opětovně ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie, pokud jde o společnost Jindal Saw Limited, v návaznosti na rozsudek Tribunálu ve věci T-300/16 | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/527 ze dne 15. dubna 2020, kterým se opětovně ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie, pokud jde o společnost Jindal Saw Limited, v návaznosti na rozsudek Tribunálu ve věci T-301/16 | 14 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2020/528 ze dne 14. dubna 2020, kterým se schvalují laboratoře v Brazílii, Číně, Jižní Koreji, Spojených státech a Thajsku za účelem provádění sérologických testů pro sledování účinnosti očkovacích látek proti vzteklině u psů, koček a fretek
  (oznámeno pod číslem C(2020) 2103)

   (
  1
  ) | 26 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2020/529 ze dne 15. dubna 2020, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/47 o ochranných opatřeních v souvislosti s vysoce patogenní influenzou ptáků podtypu H5N8 v určitých členských státech
  (oznámeno pod číslem C(2020) 2369)

   (
  1
  ) | 29 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/526 ze dne 15. dubna 2020, kterým se opětovně ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie, pokud jde o společnost Jindal Saw Limited, v návaznosti na rozsudek Tribunálu ve věci T-300/16

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/527 ze dne 15. dubna 2020, kterým se opětovně ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie, pokud jde o společnost Jindal Saw Limited, v návaznosti na rozsudek Tribunálu ve věci T-301/16

14

ROZHODNUTÍ

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2020/528 ze dne 14. dubna 2020, kterým se schvalují laboratoře v Brazílii, Číně, Jižní Koreji, Spojených státech a Thajsku za účelem provádění sérologických testů pro sledování účinnosti očkovacích látek proti vzteklině u psů, koček a fretek
  (oznámeno pod číslem C(2020) 2103)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2020) 2103)

1

26

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2020/529 ze dne 15. dubna 2020, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/47 o ochranných opatřeních v souvislosti s vysoce patogenní influenzou ptáků podtypu H5N8 v určitých členských státech
  (oznámeno pod číslem C(2020) 2369)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2020) 2369)

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 16.4.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 118/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 118/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/526

ze dne 15. dubna 2020,

kterým se opětovně ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie, pokud jde o společnost Jindal Saw Limited, v návaznosti na rozsudek Tribunálu ve věci T-300/16

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na článek 15 a čl. 24 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Dne 17. března 2016 přijala Komise prováděcí nařízení (EU) 2016/387 (2) o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie (dále jen „sporné nařízení“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 17. března 2016 přijala Komise prováděcí nařízení (EU) 2016/387 (2) o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie (dále jen „sporné nařízení“).

2

1.1.   Rozsudek Tribunálu Evropské unie

Rozsudek Tribunálu Evropské unie

| (2) | Společnost Jindal Saw Limited (dále jen „společnost Jindal“) a její dovozce ve spojení, společnost Jindal Saw Italia SpA (společně dále jen „žadatelé“), napadly sporné antisubvenční nařízení před Tribunálem. Dne 10. dubna 2019 vydal Tribunál rozsudek ve věci T-300/16 (3) týkající se sporného nařízení (dále jen „rozsudek“). |
| --- | --- |

(2)

Společnost Jindal Saw Limited (dále jen „společnost Jindal“) a její dovozce ve spojení, společnost Jindal Saw Italia SpA (společně dále jen „žadatelé“), napadly sporné antisubvenční nařízení před Tribunálem. Dne 10. dubna 2019 vydal Tribunál rozsudek ve věci T-300/16 (3) týkající se sporného nařízení (dále jen „rozsudek“).

3

| (3) | Tribunál konstatoval, že výpočet výše výhody pro společnost Jindal vyplývající z poskytování železné rudy za cenu nižší než přiměřenou byl v rozporu s čl. 6 písm. d) základního antisubvenčního nařízení, které bylo v platnosti v době původního šetření (4) (dále jen „základní antisubvenční nařízení“). Tribunál zejména rozhodl, že náklady, které společnost Jindal skutečně vynaložila na dopravu z dolu do svého závodu v Indii, byly vyšší než náklady, které Komise zohlednila při výpočtu průměrné kupní ceny železné rudy v Indii. Podle názoru Tribunálu tento rozdíl v nákladech na dopravu znamená, že cena, za kterou společnost Jindal získávala železnou rudu na indickém trhu, byla ve skutečnosti vyšší než průměrná nákupní cena použitá Komisí za účelem stanovení výše přiměřené ceny, což mělo nevyhnutelný dopad na výhodu, která mohla být tomuto vyvážejícímu výrobci poskytnuta (5). Tribunál proto shledal, že Komise porušila čl. 3 odst. 2 a čl. 6 písm. d) základního antisubvenčního nařízení (tím, že nesprávně náhodně vybrala některé položky v nákladech na dodání společnosti Jindal při výpočtu standardních průměrných nákladů na dopravu), a čl. 15 odst. 1 třetí pododstavec základního antisubvenčního nařízení (tím, že stanovila vyrovnávací clo na vyšší úrovni, než jsou napadnutelné subvence). |
| --- | --- |

(3)

Tribunál konstatoval, že výpočet výše výhody pro společnost Jindal vyplývající z poskytování železné rudy za cenu nižší než přiměřenou byl v rozporu s čl. 6 písm. d) základního antisubvenčního nařízení, které bylo v platnosti v době původního šetření (4) (dále jen „základní antisubvenční nařízení“). Tribunál zejména rozhodl, že náklady, které společnost Jindal skutečně vynaložila na dopravu z dolu do svého závodu v Indii, byly vyšší než náklady, které Komise zohlednila při výpočtu průměrné kupní ceny železné rudy v Indii. Podle názoru Tribunálu tento rozdíl v nákladech na dopravu znamená, že cena, za kterou společnost Jindal získávala železnou rudu na indickém trhu, byla ve skutečnosti vyšší než průměrná nákupní cena použitá Komisí za účelem stanovení výše přiměřené ceny, což mělo nevyhnutelný dopad na výhodu, která mohla být tomuto vyvážejícímu výrobci poskytnuta (5). Tribunál proto shledal, že Komise porušila čl. 3 odst. 2 a čl. 6 písm. d) základního antisubvenčního nařízení (tím, že nesprávně náhodně vybrala některé položky v nákladech na dodání společnosti Jindal při výpočtu standardních průměrných nákladů na dopravu), a čl. 15 odst. 1 třetí pododstavec základního antisubvenčního nařízení (tím, že stanovila vyrovnávací clo na vyšší úrovni, než jsou napadnutelné subvence).

4

5

| (4) | Tribunál rovněž konstatoval, že se Komise dopustila chyby, pokud jde o její výpočty cenového podbízení ve vztahu k žadatelům. V tomto případě Komise na jedné straně v souvislosti s výrobním odvětvím Unie zohlednila buď ceny na úrovni ceny ze závodu (6) uplatňované výrobními subjekty při prodeji přímo nezávislým odběratelům, nebo ceny na úrovni ceny ze závodu uplatňované prodejními subjekty. Na druhé straně, pokud jde o prodej společnosti Jindal na trhu Unie, použila Komise jako výchozí cenu pro určení srovnatelné ceny franko v EU vývozní cenu, která byla vypočtena v souvislosti se stanovením dumpingového rozpětí (a tedy po odečtení prodejních, režijních a správních nákladů a zisků prodejních subjektů v EU, které jsou ve spojení se společností Jindal). Tribunál konstatoval, že uvádění výrobků na trh nikoli přímo výrobcem, nýbrž prostřednictvím prodejních subjektů, které jsou s ním ve spojení, obnáší existenci nákladů a ziskového rozpětí specifických pro uvedené subjekty, takže ceny účtované těmito subjekty nezávislým odběratelům jsou obecně vyšší než ceny účtované výrobci při přímém prodeji těmto odběratelům, a nemohou tedy být postaveny naroveň posledně uvedeným cenám (7). V důsledku toho dospěl Tribunál k závěru, že Komise tím, že pro účely porovnání cen v rámci výpočtu cenového podbízení postavila ceny účtované prodejními subjekty nezávislým odběratelům naroveň cenám účtovaným výrobci při přímém prodeji těmto odběratelům, pouze pokud jde o obdobný výrobek výrobního odvětví Unie, vzala v případě tohoto výrobku v úvahu cenu zvýšenou, a tudíž nepříznivou z hlediska společnosti Jindal Saw, která většinu svého prodeje v Unii uskutečňovala prostřednictvím prodejních subjektů (8). Podle Tribunálu se jednalo o chybu při výpočtu cenového podbízení u dotčeného výrobku, jelikož výpočet cenového podbízení nebyl proveden porovnáním cen na stejné obchodní úrovni. Tribunál tedy nalezl chybu v tom, že Komise odečetla prodejní náklady a zisky prodejních subjektů ve spojení se společností Jindal v Unii od prodejů prvnímu nezávislému kupujícímu, zatímco prodejní náklady a zisky prodejních subjektů ve spojení s výrobním odvětvím Unie nebyly odečteny od prodejních cen výrobního odvětví Unie prvnímu nezávislému odběrateli. Tribunál dospěl k závěru, že tyto dvě ceny nebyly symetricky porovnány na stejné obchodní úrovni. |
| --- | --- |

(4)

Tribunál rovněž konstatoval, že se Komise dopustila chyby, pokud jde o její výpočty cenového podbízení ve vztahu k žadatelům. V tomto případě Komise na jedné straně v souvislosti s výrobním odvětvím Unie zohlednila buď ceny na úrovni ceny ze závodu (6) uplatňované výrobními subjekty při prodeji přímo nezávislým odběratelům, nebo ceny na úrovni ceny ze závodu uplatňované prodejními subjekty. Na druhé straně, pokud jde o prodej společnosti Jindal na trhu Unie, použila Komise jako výchozí cenu pro určení srovnatelné ceny franko v EU vývozní cenu, která byla vypočtena v souvislosti se stanovením dumpingového rozpětí (a tedy po odečtení prodejních, režijních a správních nákladů a zisků prodejních subjektů v EU, které jsou ve spojení se společností Jindal). Tribunál konstatoval, že uvádění výrobků na trh nikoli přímo výrobcem, nýbrž prostřednictvím prodejních subjektů, které jsou s ním ve spojení, obnáší existenci nákladů a ziskového rozpětí specifických pro uvedené subjekty, takže ceny účtované těmito subjekty nezávislým odběratelům jsou obecně vyšší než ceny účtované výrobci při přímém prodeji těmto odběratelům, a nemohou tedy být postaveny naroveň posledně uvedeným cenám (7). V důsledku toho dospěl Tribunál k závěru, že Komise tím, že pro účely porovnání cen v rámci výpočtu cenového podbízení postavila ceny účtované prodejními subjekty nezávislým odběratelům naroveň cenám účtovaným výrobci při přímém prodeji těmto odběratelům, pouze pokud jde o obdobný výrobek výrobního odvětví Unie, vzala v případě tohoto výrobku v úvahu cenu zvýšenou, a tudíž nepříznivou z hlediska společnosti Jindal Saw, která většinu svého prodeje v Unii uskutečňovala prostřednictvím prodejních subjektů (8). Podle Tribunálu se jednalo o chybu při výpočtu cenového podbízení u dotčeného výrobku, jelikož výpočet cenového podbízení nebyl proveden porovnáním cen na stejné obchodní úrovni. Tribunál tedy nalezl chybu v tom, že Komise odečetla prodejní náklady a zisky prodejních subjektů ve spojení se společností Jindal v Unii od prodejů prvnímu nezávislému kupujícímu, zatímco prodejní náklady a zisky prodejních subjektů ve spojení s výrobním odvětvím Unie nebyly odečteny od prodejních cen výrobního odvětví Unie prvnímu nezávislému odběrateli. Tribunál dospěl k závěru, že tyto dvě ceny nebyly symetricky porovnány na stejné obchodní úrovni.

6

7

8

| (5) | V důsledku toho Tribunál konstatoval, že Komise rovněž porušila čl. 8 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení. Jelikož cenové podbízení vypočtené ve sporném nařízení bylo základem pro závěr, že dovoz dotčeného výrobku byl příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, dospěl Tribunál k závěru, že existence příčinné souvislosti mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, jako nezbytné podmínky pro uložení vyrovnávacího cla v souladu s čl. 8 odst. 5 základního antisubvenčního nařízení, mohla být rovněž zkreslena (9). |
| --- | --- |

(5)

V důsledku toho Tribunál konstatoval, že Komise rovněž porušila čl. 8 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení. Jelikož cenové podbízení vypočtené ve sporném nařízení bylo základem pro závěr, že dovoz dotčeného výrobku byl příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, dospěl Tribunál k závěru, že existence příčinné souvislosti mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, jako nezbytné podmínky pro uložení vyrovnávacího cla v souladu s čl. 8 odst. 5 základního antisubvenčního nařízení, mohla být rovněž zkreslena (9).

9

| (6) | Tribunál kromě toho shledal, že nelze vyloučit, že kdyby cenové podbízení bylo vypočteno správně, rozpětí újmy výrobního odvětví Unie by bylo stanoveno na úrovni nižší, než je výše subvence. V takovém případě by v souladu s čl. 15 odst. 1 třetím pododstavcem základního antisubvenčního nařízení měla být výše vyrovnávacího cla snížena na míru, která by postačovala k odstranění uvedené újmy (10). |
| --- | --- |

(6)

Tribunál kromě toho shledal, že nelze vyloučit, že kdyby cenové podbízení bylo vypočteno správně, rozpětí újmy výrobního odvětví Unie by bylo stanoveno na úrovni nižší, než je výše subvence. V takovém případě by v souladu s čl. 15 odst. 1 třetím pododstavcem základního antisubvenčního nařízení měla být výše vyrovnávacího cla snížena na míru, která by postačovala k odstranění uvedené újmy (10).

10

| (7) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti Tribunál zrušil sporné nařízení, pokud jde o společnost Jindal Saw Limited. |
| --- | --- |

(7)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti Tribunál zrušil sporné nařízení, pokud jde o společnost Jindal Saw Limited.

1.2.   Provedení rozsudku Tribunálu

Provedení rozsudku Tribunálu

| (8) | Podle článku 266 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) jsou orgány Unie povinny přijmout opatření vyplývající z rozsudku Soudního dvora. V případě zrušení aktu přijatého orgány Unie v rámci správního řízení, jako je v tomto případě antisubvenční šetření, spočívá zajištění souladu s rozsudkem Tribunálu v nahrazení zrušeného aktu novým aktem, ve kterém je odstraněna protiprávnost zjištěná Tribunálem (11). |
| --- | --- |

(8)

Podle článku 266 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) jsou orgány Unie povinny přijmout opatření vyplývající z rozsudku Soudního dvora. V případě zrušení aktu přijatého orgány Unie v rámci správního řízení, jako je v tomto případě antisubvenční šetření, spočívá zajištění souladu s rozsudkem Tribunálu v nahrazení zrušeného aktu novým aktem, ve kterém je odstraněna protiprávnost zjištěná Tribunálem (11).

11

| (9) | Podle judikatury Soudního dvora lze v postupu nahrazení zrušeného aktu pokračovat k okamžiku, kdy nastala protiprávnost (12). To zejména znamená, že za situace, kdy je akt, kterým je správní řízení ukončeno, zrušen, nemá fakt, že akt byl zrušen, nutně vliv na přípravné úkony, jako je zahájení antisubvenčního řízení. Například když je zrušeno nařízení, které ukládá konečná vyrovnávací cla, zůstává řízení nadále otevřené, protože s výjimkou případů, kdy k protiprávnosti došlo v zahajovací fázi řízení, byl z právního řádu Unie odstraněn pouze akt, jímž se řízení uzavírá (13). Obnovení správního řízení s opětovným uložením vyrovnávacích cel na dovoz, který se uskutečnil během období uplatňování zrušeného nařízení, nelze chápat tak, že je v rozporu s pravidlem zákazu zpětné účinnosti (14). |
| --- | --- |

(9)

Podle judikatury Soudního dvora lze v postupu nahrazení zrušeného aktu pokračovat k okamžiku, kdy nastala protiprávnost (12). To zejména znamená, že za situace, kdy je akt, kterým je správní řízení ukončeno, zrušen, nemá fakt, že akt byl zrušen, nutně vliv na přípravné úkony, jako je zahájení antisubvenčního řízení. Například když je zrušeno nařízení, které ukládá konečná vyrovnávací cla, zůstává řízení nadále otevřené, protože s výjimkou případů, kdy k protiprávnosti došlo v zahajovací fázi řízení, byl z právního řádu Unie odstraněn pouze akt, jímž se řízení uzavírá (13). Obnovení správního řízení s opětovným uložením vyrovnávacích cel na dovoz, který se uskutečnil během období uplatňování zrušeného nařízení, nelze chápat tak, že je v rozporu s pravidlem zákazu zpětné účinnosti (14).

12

13

14

| (10) | V této věci Tribunál zrušil sporné nařízení, pokud jde o společnost Jindal Saw Limited, a to z toho důvodu, že Komise v souvislosti s poskytováním železné rudy nesprávně vypočítala výši subvence ve prospěch společnosti Jindal a že se dopustila chyby při stanovení existence významného cenového podbízení. Posledně zmíněná chyba mohla ovlivnit analýzu příčinných souvislostí i rozpětí újmy. |
| --- | --- |

(10)

V této věci Tribunál zrušil sporné nařízení, pokud jde o společnost Jindal Saw Limited, a to z toho důvodu, že Komise v souvislosti s poskytováním železné rudy nesprávně vypočítala výši subvence ve prospěch společnosti Jindal a že se dopustila chyby při stanovení existence významného cenového podbízení. Posledně zmíněná chyba mohla ovlivnit analýzu příčinných souvislostí i rozpětí újmy.

| (11) | Zjištění v rámci sporného antisubvenčního nařízení, která nebyla napadena, nebo která byla napadena, ale byla Tribunálem zamítnuta nebo Tribunálem nebyla posouzena, a nevedla proto ke zrušení sporného nařízení, zůstávají plně v platnosti (15). |
| --- | --- |

(11)

Zjištění v rámci sporného antisubvenčního nařízení, která nebyla napadena, nebo která byla napadena, ale byla Tribunálem zamítnuta nebo Tribunálem nebyla posouzena, a nevedla proto ke zrušení sporného nařízení, zůstávají plně v platnosti (15).

15

| (12) | S ohledem na uvedené rozsudky Tribunálu ve věci T-300/16 ze dne 10. dubna 2019 se Komise rozhodla prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o opětovném zahájení šetření“) částečně opětovně zahájit antisubvenční šetření týkající se dovozu trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem), jež vedlo k přijetí sporného nařízení, a pokračovat v šetření od bodu, kde k nesrovnalosti došlo. Toto opětovné zahájení šetření bylo ve svém rozsahu omezeno na provedení rozsudku Tribunálu, pokud jde o společnost Jindal Saw Limited. |
| --- | --- |

(12)

S ohledem na uvedené rozsudky Tribunálu ve věci T-300/16 ze dne 10. dubna 2019 se Komise rozhodla prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o opětovném zahájení šetření“) částečně opětovně zahájit antisubvenční šetření týkající se dovozu trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem), jež vedlo k přijetí sporného nařízení, a pokračovat v šetření od bodu, kde k nesrovnalosti došlo. Toto opětovné zahájení šetření bylo ve svém rozsahu omezeno na provedení rozsudku Tribunálu, pokud jde o společnost Jindal Saw Limited.

| (13) | Komise následně dne 22. července 2019 rozhodla o zavedení celní evidence dovozu některých trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie a vyráběných společností Jindal Saw Limited (dále jen „nařízení o celní evidenci“) a požádala vnitrostátní celní orgány, aby předtím, než rozhodnou o žádosti o vrácení a prominutí vyrovnávacích cel, pokud jde o dovoz společnosti Jindal Saw Limited (16), počkaly na vyhlášení příslušného prováděcího nařízení Komise, kterým se opětovně ukládají cla. |
| --- | --- |

(13)

Komise následně dne 22. července 2019 rozhodla o zavedení celní evidence dovozu některých trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie a vyráběných společností Jindal Saw Limited (dále jen „nařízení o celní evidenci“) a požádala vnitrostátní celní orgány, aby předtím, než rozhodnou o žádosti o vrácení a prominutí vyrovnávacích cel, pokud jde o dovoz společnosti Jindal Saw Limited (16), počkaly na vyhlášení příslušného prováděcího nařízení Komise, kterým se opětovně ukládají cla.

16

| (14) | Komise o opětovném zahájení šetření informovala zúčastněné strany a vyzvala je, aby se vyjádřily. |
| --- | --- |

(14)

Komise o opětovném zahájení šetření informovala zúčastněné strany a vyzvala je, aby se vyjádřily.

2.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (15) | Komise obdržela připomínky od výrobního odvětví Unie a od dvou vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(15)

Komise obdržela připomínky od výrobního odvětví Unie a od dvou vyvážejících výrobců.

| (16) | Pokud jde o výpočet subvence, žadatel (skupina SG PAM) připomněl, že Tribunál pouze konstatoval, že Komise nadhodnotila výhodu poskytnutou společnosti Jindal v souvislosti s nákupem železné rudy za cenu nižší než přiměřenou z důvodu nesprávného posouzení nákladů na dopravu, zatímco jinak Tribunál odůvodnění Komise potvrdil a všechna ostatní zpochybnění zamítl. Provedení rozsudku proto pouze vyžadovalo, aby Komise pro účely opětovného výpočtu dané výhody znovu posoudila náklady na dopravu. |
| --- | --- |

(16)

Pokud jde o výpočet subvence, žadatel (skupina SG PAM) připomněl, že Tribunál pouze konstatoval, že Komise nadhodnotila výhodu poskytnutou společnosti Jindal v souvislosti s nákupem železné rudy za cenu nižší než přiměřenou z důvodu nesprávného posouzení nákladů na dopravu, zatímco jinak Tribunál odůvodnění Komise potvrdil a všechna ostatní zpochybnění zamítl. Provedení rozsudku proto pouze vyžadovalo, aby Komise pro účely opětovného výpočtu dané výhody znovu posoudila náklady na dopravu.

| (17) | Společnost Jindal tvrdila, že Komise nemohla vnitrostátním celním orgánům přikázat, aby neprováděly vracení a/nebo prominutí antidumpingových cel vybraných na základě sporného nařízení. Tvrdila, že situace v tomto případě se liší od situace v rozsudku Deichmann (17). Společnost Jindal rovněž tvrdila, že cla nemohou být opětovně uložena se zpětnou platností. Podle společnosti Jindal bylo sporné nařízení zrušeno v plném rozsahu, což znamená, že bylo odstraněno z právního řádu Unie se zpětnou účinností, zatímco v rozsudku Deichmann neexistovaly žádné faktory, kterými by „mohla být dotčena platnost konečného nařízení“. Společnost Jindal kromě toho tvrdila, že zjištěná protiprávnost, pokud jde o analýzu cenového podbízení, „zneplatnila celou analýzu Komise týkající se příčinné souvislosti“. To podle názoru společnosti Jindal znamená, že veškerá cla neměla být ani uložena, ani opětovně uložena, neboť celá analýza újmy a příčinných souvislostí byla chybná. Po poskytnutí informací společnost Jindal tato tvrzení zopakovala, aniž předložila další argumenty. |
| --- | --- |

(17)

Společnost Jindal tvrdila, že Komise nemohla vnitrostátním celním orgánům přikázat, aby neprováděly vracení a/nebo prominutí antidumpingových cel vybraných na základě sporného nařízení. Tvrdila, že situace v tomto případě se liší od situace v rozsudku Deichmann (17). Společnost Jindal rovněž tvrdila, že cla nemohou být opětovně uložena se zpětnou platností. Podle společnosti Jindal bylo sporné nařízení zrušeno v plném rozsahu, což znamená, že bylo odstraněno z právního řádu Unie se zpětnou účinností, zatímco v rozsudku Deichmann neexistovaly žádné faktory, kterými by „mohla být dotčena platnost konečného nařízení“. Společnost Jindal kromě toho tvrdila, že zjištěná protiprávnost, pokud jde o analýzu cenového podbízení, „zneplatnila celou analýzu Komise týkající se příčinné souvislosti“. To podle názoru společnosti Jindal znamená, že veškerá cla neměla být ani uložena, ani opětovně uložena, neboť celá analýza újmy a příčinných souvislostí byla chybná. Po poskytnutí informací společnost Jindal tato tvrzení zopakovala, aniž předložila další argumenty.

17

| (18) | Komise připomněla ustálenou judikaturu, podle které platí, že pokud Soudní dvůr prohlásí, že nařízení o uložení cel je neplatné, je třeba mít za to, že tato cla nikdy nebyla dlužná ze zákona ve smyslu článku 236 celního kodexu a vnitrostátní celní orgány jsou v zásadě povinny je vrátit za podmínek stanovených za tímto účelem (18). Soudní dvůr však rovněž rozhodl, že přesný rozsah prohlášení o neplatnosti Soudním dvorem v rozsudku, a tudíž i povinností, které z něj vyplývají, musí být v každém konkrétním případě stanoveny s ohledem nejen na výrok uvedeného rozsudku, ale také na odůvodnění, které představuje jeho stěžejní část (19). |
| --- | --- |

(18)

Komise připomněla ustálenou judikaturu, podle které platí, že pokud Soudní dvůr prohlásí, že nařízení o uložení cel je neplatné, je třeba mít za to, že tato cla nikdy nebyla dlužná ze zákona ve smyslu článku 236 celního kodexu a vnitrostátní celní orgány jsou v zásadě povinny je vrátit za podmínek stanovených za tímto účelem (18). Soudní dvůr však rovněž rozhodl, že přesný rozsah prohlášení o neplatnosti Soudním dvorem v rozsudku, a tudíž i povinností, které z něj vyplývají, musí být v každém konkrétním případě stanoveny s ohledem nejen na výrok uvedeného rozsudku, ale také na odůvodnění, které představuje jeho stěžejní část (19).

18

19

| (19) | V tomto případě Tribunál zjistil chybu při výpočtu výše výhody, pokud jde o poskytování železné rudy za cenu nižší než přiměřenou. Tato chyba se týkala pouze jedné ze subvencí napadených v původním šetření (ve výši 3,91 % z 8,7 % celkových valorických subvencí). Tato chyba tedy nemohla snížit úroveň cel pod prahové hodnoty de minimis. |
| --- | --- |

(19)

V tomto případě Tribunál zjistil chybu při výpočtu výše výhody, pokud jde o poskytování železné rudy za cenu nižší než přiměřenou. Tato chyba se týkala pouze jedné ze subvencí napadených v původním šetření (ve výši 3,91 % z 8,7 % celkových valorických subvencí). Tato chyba tedy nemohla snížit úroveň cel pod prahové hodnoty de minimis.

de minimis

| (20) | Tribunál navíc v bodech 255-259 rozsudku zpochybnil metodu výpočtu cenového podbízení s ohledem na společnost Jindal a její dopad na příčinnou souvislost, jakož i její možný dopad na rozpětí újmy společnosti Jindal. Uvedené prvky však nezpochybnily platnost všech ostatních zjištění, k nimž se dospělo ve sporném nařízení a která mohou podpořit platnost konečných zjištění Komise ohledně újmy, jak je dále rozvedeno v 30. bodě odůvodnění. V každém případě, i kdyby závěry opětovně zahájeného šetření byly takové, že by neměla být opětovně uložena žádná vyrovnávací cla, měly by celní orgány možnost vrátit celou částku cel, jež byla vybrána od přijetí sporného nařízení. |
| --- | --- |

(20)

Tribunál navíc v bodech 255-259 rozsudku zpochybnil metodu výpočtu cenového podbízení s ohledem na společnost Jindal a její dopad na příčinnou souvislost, jakož i její možný dopad na rozpětí újmy společnosti Jindal. Uvedené prvky však nezpochybnily platnost všech ostatních zjištění, k nimž se dospělo ve sporném nařízení a která mohou podpořit platnost konečných zjištění Komise ohledně újmy, jak je dále rozvedeno v 30. bodě odůvodnění. V každém případě, i kdyby závěry opětovně zahájeného šetření byly takové, že by neměla být opětovně uložena žádná vyrovnávací cla, měly by celní orgány možnost vrátit celou částku cel, jež byla vybrána od přijetí sporného nařízení.

| (21) | Kromě toho Soudní dvůr opakovaně rozhodl, že čl. 10 odst. 1 základního antidumpingového nařízení (20) nebrání opětovnému uložení antidumpingových cel na dovoz, který se uskutečnil během období uplatňování nařízení prohlášených za neplatné (21). Komise se domnívá, že uvedená zjištění platí stejným způsobem i pro vyrovnávací cla, jelikož i článek 16 v současnosti platného základního antisubvenčního nařízení (22) nebrání opětovnému uložení vyrovnávacích cel na dovoz, který se uskutečnil během období uplatňování nařízení prohlášených za neplatná. Proto, jak je vysvětleno v 15. bodě odůvodnění nařízení o celní evidenci, nelze mít za to, že je pokračování správního řízení a případné opětovné uložení cel v rozporu s pravidlem zákazu zpětné účinnosti (23). Oznámení o opětovném zahájení šetření ve skutečnosti již informovalo zúčastněné strany včetně dovozců o tom, že budoucí závazky budou v odůvodněných případech vycházet ze zjištění tohoto opětovného přezkumu. Proto bylo tvrzení společnosti Jindal, že cla nemohou být na základě opětovného zahájení původního šetření opětovně uložena, zamítnuto. |
| --- | --- |

(21)

Kromě toho Soudní dvůr opakovaně rozhodl, že čl. 10 odst. 1 základního antidumpingového nařízení (20) nebrání opětovnému uložení antidumpingových cel na dovoz, který se uskutečnil během období uplatňování nařízení prohlášených za neplatné (21). Komise se domnívá, že uvedená zjištění platí stejným způsobem i pro vyrovnávací cla, jelikož i článek 16 v současnosti platného základního antisubvenčního nařízení (22) nebrání opětovnému uložení vyrovnávacích cel na dovoz, který se uskutečnil během období uplatňování nařízení prohlášených za neplatná. Proto, jak je vysvětleno v 15. bodě odůvodnění nařízení o celní evidenci, nelze mít za to, že je pokračování správního řízení a případné opětovné uložení cel v rozporu s pravidlem zákazu zpětné účinnosti (23). Oznámení o opětovném zahájení šetření ve skutečnosti již informovalo zúčastněné strany včetně dovozců o tom, že budoucí závazky budou v odůvodněných případech vycházet ze zjištění tohoto opětovného přezkumu. Proto bylo tvrzení společnosti Jindal, že cla nemohou být na základě opětovného zahájení původního šetření opětovně uložena, zamítnuto.

20

21

22

23

| (22) | Společnost Jindal rovněž tvrdila, že ke splnění povinností vyplývajících z rozsudku Tribunálu musí Komise použít skutečné ceny společnosti Jindal účtované jejím prvním nezávislým odběratelům. Zdůraznila, že Komise nesmí početně zjišťovat ceny prodejních dceřiných společností výrobního odvětví Unie. Tvrdila, že by to bylo v rozporu s bodem 251 rozsudku, ve kterém Tribunál rozhodl: “... že cenami použitými při výpočtu cenového podbízení by měly být ceny sjednané s nezávislými odběrateli, a sice ceny, které mohly být těmito nezávislými odběrateli vzaty v úvahu při rozhodování, zda koupí výrobky výrobního odvětví Unie, nebo výrobky dotčených vyvážejících výrobců, a nikoli ceny na úrovni obchodního mezičlánku“. V tomto ohledu měla Komise za to, že v případě věci Kazchrome (24), tj. zdroje citovaného Tribunálem ve věci Jindal, Tribunál nešel tak daleko, že by učinil kategorický závěr, který nyní činí společnost Jindal (tedy že ve všech případech při výpočtu cenového podbízení záleží na skutečných cenách účtovaných prodejními subjekty ve spojení s vyvážejícími výrobci v EU). Tribunál byl ve věci Kazchrome ve skutečnosti opatrný, jelikož uvedl, „že se závěr vyplývající z výše uvedeného přezkumu týká pouze projednávané věci“ (25). Komise je toho názoru, že ceny CIF franko v přístavech celního odbavení mohou být použity v souvislosti s posuzováním účinků subvencovaného dovozu na ceny prostřednictvím specifických výpočtů cenového podbízení. Na této úrovni dovoz obvykle konkuruje cenám výrobního odvětví Unie, neboť právě na této úrovni se obchodníci rozhodují, zda budou výrobek nakupovat od výrobního odvětví Unie, nebo od vyvážejících výrobců. Při pokusu o odhad toho, jaké jsou uvedené ceny CIF franko, se situace, kdy vyvážející výrobce prodává prostřednictvím subjektů ve spojení v Unii, pro účely výpočtu cenového podbízení neliší od situace, kdy Komise přímo používá pro srovnání cen CIF franko ceny vyvážejících výrobců při přímém prodeji do Unie. Odkaz na „sjednané ceny“ jak ve věci Kazchrome, tak později ve věci Jindal je proto třeba chápat v jejich náležitém kontextu. |
| --- | --- |

(22)

Společnost Jindal rovněž tvrdila, že ke splnění povinností vyplývajících z rozsudku Tribunálu musí Komise použít skutečné ceny společnosti Jindal účtované jejím prvním nezávislým odběratelům. Zdůraznila, že Komise nesmí početně zjišťovat ceny prodejních dceřiných společností výrobního odvětví Unie. Tvrdila, že by to bylo v rozporu s bodem 251 rozsudku, ve kterém Tribunál rozhodl: “... že cenami použitými při výpočtu cenového podbízení by měly být ceny sjednané s nezávislými odběrateli, a sice ceny, které mohly být těmito nezávislými odběrateli vzaty v úvahu při rozhodování, zda koupí výrobky výrobního odvětví Unie, nebo výrobky dotčených vyvážejících výrobců, a nikoli ceny na úrovni obchodního mezičlánku“. V tomto ohledu měla Komise za to, že v případě věci Kazchrome (24), tj. zdroje citovaného Tribunálem ve věci Jindal, Tribunál nešel tak daleko, že by učinil kategorický závěr, který nyní činí společnost Jindal (tedy že ve všech případech při výpočtu cenového podbízení záleží na skutečných cenách účtovaných prodejními subjekty ve spojení s vyvážejícími výrobci v EU). Tribunál byl ve věci Kazchrome ve skutečnosti opatrný, jelikož uvedl, „že se závěr vyplývající z výše uvedeného přezkumu týká pouze projednávané věci“ (25). Komise je toho názoru, že ceny CIF franko v přístavech celního odbavení mohou být použity v souvislosti s posuzováním účinků subvencovaného dovozu na ceny prostřednictvím specifických výpočtů cenového podbízení. Na této úrovni dovoz obvykle konkuruje cenám výrobního odvětví Unie, neboť právě na této úrovni se obchodníci rozhodují, zda budou výrobek nakupovat od výrobního odvětví Unie, nebo od vyvážejících výrobců. Při pokusu o odhad toho, jaké jsou uvedené ceny CIF franko, se situace, kdy vyvážející výrobce prodává prostřednictvím subjektů ve spojení v Unii, pro účely výpočtu cenového podbízení neliší od situace, kdy Komise přímo používá pro srovnání cen CIF franko ceny vyvážejících výrobců při přímém prodeji do Unie. Odkaz na „sjednané ceny“ jak ve věci Kazchrome, tak později ve věci Jindal je proto třeba chápat v jejich náležitém kontextu.

že cenami použitými při výpočtu cenového podbízení by měly být ceny sjednané s nezávislými odběrateli, a sice ceny, které mohly být těmito nezávislými odběrateli vzaty v úvahu při rozhodování, zda koupí výrobky výrobního odvětví Unie, nebo výrobky dotčených vyvážejících výrobců, a nikoli ceny na úrovni obchodního mezičlánku

Kazchrome

24

Jindal

Kazchrome

25

Kazchrome

Jindal

| (23) | Společnost Jindal rovněž tvrdila, že Komise by měla opravit i další chyby a chybné výpočty, které byly zjištěny po přijetí sporného nařízení. Jak bylo vysvětleno v oznámení o opětovném zahájení šetření, zjištění, k nimž se dospělo v rámci sporného nařízení, která nebyla napadena, nebo která byla napadena, ale byla rozsudkem Tribunálu zamítnuta nebo Tribunálem nebyla posouzena, a nevedla proto ke zrušení sporného nařízení, zůstávají plně v platnosti (26). Komise proto není povinna zabývat se tvrzeními týkajícími se otázek jiných, než které Tribunál shledal protiprávními. |
| --- | --- |

(23)

Společnost Jindal rovněž tvrdila, že Komise by měla opravit i další chyby a chybné výpočty, které byly zjištěny po přijetí sporného nařízení. Jak bylo vysvětleno v oznámení o opětovném zahájení šetření, zjištění, k nimž se dospělo v rámci sporného nařízení, která nebyla napadena, nebo která byla napadena, ale byla rozsudkem Tribunálu zamítnuta nebo Tribunálem nebyla posouzena, a nevedla proto ke zrušení sporného nařízení, zůstávají plně v platnosti (26). Komise proto není povinna zabývat se tvrzeními týkajícími se otázek jiných, než které Tribunál shledal protiprávními.

26

| (24) | Druhý vyvážející výrobce, společnost Electrosteel Castings Ltd. (dále jen „společnost ECL“), tvrdil, že v případě, že Komise rozhodne, že dovoz společnosti Jindal nebyl příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, měla by znovu posoudit, zda by opatření měla zůstat zachována vůči dovozu společnosti ECL. Rovněž tvrdil, že v případě, že Komise opraví rozpětí u společnosti Jindal, měla by být opravena i rozpětí společnosti ECL. Po poskytnutí informací společnost ECL za podpory indické vlády tato tvrzení zopakovala a argumentovala, že přepočítání jejích rozpětí je nezbytným důsledkem opětovného zahájení tohoto řízení. Komise by proto měla provést tento postup z moci úřední. |
| --- | --- |

(24)

Druhý vyvážející výrobce, společnost Electrosteel Castings Ltd. (dále jen „společnost ECL“), tvrdil, že v případě, že Komise rozhodne, že dovoz společnosti Jindal nebyl příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, měla by znovu posoudit, zda by opatření měla zůstat zachována vůči dovozu společnosti ECL. Rovněž tvrdil, že v případě, že Komise opraví rozpětí u společnosti Jindal, měla by být opravena i rozpětí společnosti ECL. Po poskytnutí informací společnost ECL za podpory indické vlády tato tvrzení zopakovala a argumentovala, že přepočítání jejích rozpětí je nezbytným důsledkem opětovného zahájení tohoto řízení. Komise by proto měla provést tento postup z moci úřední.

| (25) | Pokud jde o první tvrzení společnosti ECL, Komise uvedla, že (jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění) Komise v tomto případě nepotřebovala přepočítat rozpětí cenového podbízení společnosti ECL. V každém případě i po přepočítání cenového podbízení u společnosti Jindal Komise podle přístupu popsaného v oddíle 4.2 stanovila, že stále existuje příčinná souvislost mezi dovozem subvencovaných výrobků a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, jak je uvedeno v oddíle 4.4. Toto tvrzení se tedy stalo bezpředmětným. Komise rovněž zamítla druhé tvrzení, neboť jakékoli přepočítání rozpětí společnosti ECL spadá mimo působnost tohoto řízení. I kdyby bylo zohledněno tvrzení společnosti ECL, že její rozpětí cenového podbízení bylo v mezích rozpětí stanoveného pro společnost Jindal v souladu s přístupem popsaným v oddíle 4.2, Komise uvedla, že u veškerého indického dovozu by stále existovalo cenové podbízení, i když nižší. Taková úroveň cenového podbízení by vzhledem ke specifickým tržním podmínkám u dotčeného výrobku byla významná pro zjištění, že indický dovoz byl skutečnou a podstatnou příčinou zjištěné újmy. Komise se touto otázkou zabývala podrobněji v oddíle 4.4. |
| --- | --- |

(25)

Pokud jde o první tvrzení společnosti ECL, Komise uvedla, že (jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění) Komise v tomto případě nepotřebovala přepočítat rozpětí cenového podbízení společnosti ECL. V každém případě i po přepočítání cenového podbízení u společnosti Jindal Komise podle přístupu popsaného v oddíle 4.2 stanovila, že stále existuje příčinná souvislost mezi dovozem subvencovaných výrobků a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, jak je uvedeno v oddíle 4.4. Toto tvrzení se tedy stalo bezpředmětným. Komise rovněž zamítla druhé tvrzení, neboť jakékoli přepočítání rozpětí společnosti ECL spadá mimo působnost tohoto řízení. I kdyby bylo zohledněno tvrzení společnosti ECL, že její rozpětí cenového podbízení bylo v mezích rozpětí stanoveného pro společnost Jindal v souladu s přístupem popsaným v oddíle 4.2, Komise uvedla, že u veškerého indického dovozu by stále existovalo cenové podbízení, i když nižší. Taková úroveň cenového podbízení by vzhledem ke specifickým tržním podmínkám u dotčeného výrobku byla významná pro zjištění, že indický dovoz byl skutečnou a podstatnou příčinou zjištěné újmy. Komise se touto otázkou zabývala podrobněji v oddíle 4.4.

| (26) | Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že Komise by ve své analýze újmy měla zohlednit účinek dovozu na stlačení cen výrobního odvětví Unie. Naopak společnost ECL po poskytnutí informací tvrdila, že tato analýza přesahuje působnost tohoto znovu zahájeného řízení a neměla by být provedena. Komise dospěla k závěru, že analýza stlačení cen je nedílnou součástí analýzy příčinných souvislostí, která mohla být podle výslovného zjištění Tribunálu ovlivněna dotčenou chybou. Komise proto dále analyzovala stlačení cen, jak je uvedeno v oddíle 4.5. |
| --- | --- |

(26)

Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že Komise by ve své analýze újmy měla zohlednit účinek dovozu na stlačení cen výrobního odvětví Unie. Naopak společnost ECL po poskytnutí informací tvrdila, že tato analýza přesahuje působnost tohoto znovu zahájeného řízení a neměla by být provedena. Komise dospěla k závěru, že analýza stlačení cen je nedílnou součástí analýzy příčinných souvislostí, která mohla být podle výslovného zjištění Tribunálu ovlivněna dotčenou chybou. Komise proto dále analyzovala stlačení cen, jak je uvedeno v oddíle 4.5.

3.   VÝPOČET SUBVENCE

VÝPOČET SUBVENCE

| (27) | Pokud jde o poskytování železné rudy za cenu nižší než přiměřenou, Tribunál shledal, že Komise chybně vypočetla výši výhody pro společnost Jindal. Zejména dospěl k závěru, že Komise za účelem stanovení nákupní ceny na úrovni z dolu chybně upravila nákupní cenu železné rudy společnosti Jindal o průměrné náklady na dopravu. Namísto toho měla Komise upravit nákupní cenu o náklady na dopravu, které společnost Jindal skutečně vynaložila. |
| --- | --- |

(27)

Pokud jde o poskytování železné rudy za cenu nižší než přiměřenou, Tribunál shledal, že Komise chybně vypočetla výši výhody pro společnost Jindal. Zejména dospěl k závěru, že Komise za účelem stanovení nákupní ceny na úrovni z dolu chybně upravila nákupní cenu železné rudy společnosti Jindal o průměrné náklady na dopravu. Namísto toho měla Komise upravit nákupní cenu o náklady na dopravu, které společnost Jindal skutečně vynaložila.

| (28) | Komise přepočítala výhodu plynoucí z poskytování železné rudy společnosti Jindal za cenu nižší než přiměřenou, a to tak, že upravila její nákupní cenu železné rudy o skutečně vzniklé náklady na dopravu. V důsledku toho byla nově vypočtená výše subvence u železné rudy revidována směrem dolů z 3,91 % na 1,23 %. |
| --- | --- |

(28)

Komise přepočítala výhodu plynoucí z poskytování železné rudy společnosti Jindal za cenu nižší než přiměřenou, a to tak, že upravila její nákupní cenu železné rudy o skutečně vzniklé náklady na dopravu. V důsledku toho byla nově vypočtená výše subvence u železné rudy revidována směrem dolů z 3,91 % na 1,23 %.

| (29) | Rozsudek Tribunálu ve věci T-300/16 neměl vliv na žádná jiná zjištění ve sporném nařízení, která jsou relevantní pro stanovení výše subvencí poskytnutých společnosti Jindal, a proto zůstávají v platnosti. Proto je nově vypočtená částka napadnutelných subvencí vyjádřená v procentech stanovena na 6,0 % (a nikoli na 8,7 %). |
| --- | --- |

(29)

Rozsudek Tribunálu ve věci T-300/16 neměl vliv na žádná jiná zjištění ve sporném nařízení, která jsou relevantní pro stanovení výše subvencí poskytnutých společnosti Jindal, a proto zůstávají v platnosti. Proto je nově vypočtená částka napadnutelných subvencí vyjádřená v procentech stanovena na 6,0 % (a nikoli na 8,7 %).

4.   PŘEZKUM CENOVÉHO PODBÍZENÍ/STLAČENÍ CEN PŘEDMĚTNÝM DOVOZEM A ROZPĚTÍ ÚJMY, POKUD JDE O SPOLEČNOST JINDAL SAW LIMITED

PŘEZKUM CENOVÉHO PODBÍZENÍ/STLAČENÍ CEN PŘEDMĚTNÝM DOVOZEM A ROZPĚTÍ ÚJMY, POKUD JDE O SPOLEČNOST JINDAL SAW LIMITED

4.1.   Dopad prodeje ze strany společnosti Jindal na stanovení újmy

Dopad prodeje ze strany společnosti Jindal na stanovení újmy

| (30) | Komise připomněla, že dovoz společnosti Jindal představoval pouze přibližně 20 % celkového dovozu z Indie v průběhu období šetření. Veškerý ostatní dovoz není rozhodnutím Tribunálu dotčen. Jinými slovy, i při odečtení dovozu společnosti Jindal od posouzení účinků na ceny by zjištění ohledně významného cenového podbízení (27) s ohledem na velmi významnou část předmětného dovozu zůstala nedotčena. V tomto ohledu Komise připomněla, že jak posouzení účinků na ceny, tak i stanovení toho, že předmětný dovoz způsobil domácímu výrobnímu odvětví újmu, jsou prováděny s ohledem na dovoz z dotčené země nebo dotčených zemí jako celku (a nikoli s ohledem na každého vyvážejícího výrobce) (28). Komise proto měla za to, že revize výpočtů cenového podbízení společnosti Jindal neměla vliv na závěr, že celkově došlo k výraznému cenovému podbízení ze strany dovozu z Indie. Chyba zjištěná Tribunálem tedy neměla podstatný vliv na celková zjištění týkající se cenového podbízení učiněná v původním šetření. V tomto smyslu se všechna zjištění týkající se újmy učiněná v původním nařízení zahrnují a potvrzují. |
| --- | --- |

(30)

Komise připomněla, že dovoz společnosti Jindal představoval pouze přibližně 20 % celkového dovozu z Indie v průběhu období šetření. Veškerý ostatní dovoz není rozhodnutím Tribunálu dotčen. Jinými slovy, i při odečtení dovozu společnosti Jindal od posouzení účinků na ceny by zjištění ohledně významného cenového podbízení (27) s ohledem na velmi významnou část předmětného dovozu zůstala nedotčena. V tomto ohledu Komise připomněla, že jak posouzení účinků na ceny, tak i stanovení toho, že předmětný dovoz způsobil domácímu výrobnímu odvětví újmu, jsou prováděny s ohledem na dovoz z dotčené země nebo dotčených zemí jako celku (a nikoli s ohledem na každého vyvážejícího výrobce) (28). Komise proto měla za to, že revize výpočtů cenového podbízení společnosti Jindal neměla vliv na závěr, že celkově došlo k výraznému cenovému podbízení ze strany dovozu z Indie. Chyba zjištěná Tribunálem tedy neměla podstatný vliv na celková zjištění týkající se cenového podbízení učiněná v původním šetření. V tomto smyslu se všechna zjištění týkající se újmy učiněná v původním nařízení zahrnují a potvrzují.

27

28

4.2.   Stanovení cenového podbízení s ohledem na společnost Jindal

Stanovení cenového podbízení s ohledem na společnost Jindal

| (31) | I když, jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění, měla Komise za to, že dopad chyby zjištěné Tribunálem by neměl vliv na zjištění Komise ohledně cenového podbízení a újmy, Komise přezkoumala podrobněji otázku, zda by stále existovalo cenové podbízení, pokud jde o společnost Jindal, kdyby se v tomto případě zohlednily zvláštní podmínky na trhu. |
| --- | --- |

(31)

I když, jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění, měla Komise za to, že dopad chyby zjištěné Tribunálem by neměl vliv na zjištění Komise ohledně cenového podbízení a újmy, Komise přezkoumala podrobněji otázku, zda by stále existovalo cenové podbízení, pokud jde o společnost Jindal, kdyby se v tomto případě zohlednily zvláštní podmínky na trhu.

| (32) | Tribunál uvedl, že povinnost provést objektivní posouzení vlivu předmětného dovozu, jak požaduje čl. 8 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení, vyžaduje, aby bylo provedeno spravedlivé srovnání mezi cenou dotčeného výrobku a cenou obdobného výrobku výrobního odvětví Unie při jeho prodeji na území Unie. Aby byla zajištěna spravedlnost tohoto srovnání, musí být ceny porovnávány na stejné obchodní úrovni (viz bod 239 věci T-300/16). |
| --- | --- |

(32)

Tribunál uvedl, že povinnost provést objektivní posouzení vlivu předmětného dovozu, jak požaduje čl. 8 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení, vyžaduje, aby bylo provedeno spravedlivé srovnání mezi cenou dotčeného výrobku a cenou obdobného výrobku výrobního odvětví Unie při jeho prodeji na území Unie. Aby byla zajištěna spravedlnost tohoto srovnání, musí být ceny porovnávány na stejné obchodní úrovni (viz bod 239 věci T-300/16).

| (33) | V tomto případě existuje řada zvláštních charakteristik trhu týkajících se dotčeného výrobku, které jsou popsány níže. |
| --- | --- |

(33)

V tomto případě existuje řada zvláštních charakteristik trhu týkajících se dotčeného výrobku, které jsou popsány níže.

4.2.1.   Dotčený výrobek a dotčené společnosti

Dotčený výrobek a dotčené společnosti

| (34) | Dotčeným výrobkem jsou trouby a trubky z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) (dále jen „trubky z tvárné litiny“), s výjimkou trub a trubek z tvárné litiny bez vnitřního a vnějšího povlaku („holé trubky“), pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 7303 00 10 a ex 7303 00 90 (kódy TARIC 7303001010 a 7303009010). |
| --- | --- |

(34)

Dotčeným výrobkem jsou trouby a trubky z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) (dále jen „trubky z tvárné litiny“), s výjimkou trub a trubek z tvárné litiny bez vnitřního a vnějšího povlaku („holé trubky“), pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 7303 00 10 a ex 7303 00 90 (kódy TARIC 7303001010 a 7303009010).

| (35) | Komise připomněla, že dvě (ze tří) skupin společností vyrábějících dotčený výrobek spolupracovaly jakožto výrobní odvětví Unie (představující přibližně 96 % celkové výroby). První skupina výrobců v Unii, skupina SG PAM Group (dále jen „skupina SG PAM“), prodávala nezávislým odběratelům v Unii prostřednictvím svých tří výrobních společností se sídlem ve Francii, Německu a Španělsku, jakož i prostřednictvím mnoha prodejních dceřiných společností se sídlem v různých členských státech (29). Druhá skupina výrobců v Unii, společnost Duktus Rohrsysteme GmbH, prodávala od své německé výrobní společnosti a prostřednictvím jedné prodejní dceřiné společnosti (30). Společnost Jindal pak prodávala dotčený výrobek v Unii prostřednictvím tří prodejních dceřiných společností se sídlem v Itálii, Španělsku a Spojeném království (31). |
| --- | --- |

(35)

Komise připomněla, že dvě (ze tří) skupin společností vyrábějících dotčený výrobek spolupracovaly jakožto výrobní odvětví Unie (představující přibližně 96 % celkové výroby). První skupina výrobců v Unii, skupina SG PAM Group (dále jen „skupina SG PAM“), prodávala nezávislým odběratelům v Unii prostřednictvím svých tří výrobních společností se sídlem ve Francii, Německu a Španělsku, jakož i prostřednictvím mnoha prodejních dceřiných společností se sídlem v různých členských státech (29). Druhá skupina výrobců v Unii, společnost Duktus Rohrsysteme GmbH, prodávala od své německé výrobní společnosti a prostřednictvím jedné prodejní dceřiné společnosti (30). Společnost Jindal pak prodávala dotčený výrobek v Unii prostřednictvím tří prodejních dceřiných společností se sídlem v Itálii, Španělsku a Spojeném království (31).

29

30

31

4.2.2.   Specifičnost trhu s trubkami z tvárné litiny v Unii

Specifičnost trhu s trubkami z tvárné litiny v Unii

4.2.2.1.   Prodejní kanály/typy odběratelů

| (36) | Hlavním použitím trubek z tvárné litiny je přeprava vody a odpadních vod. Většina poptávky po dotčeném výrobku tedy v konečném důsledku pochází od společností zabývajících se dodávkami vody a úpravou odpadních vod. Tyto společnosti používají trubky z tvárné litiny ve velkých infrastrukturních projektech a jejich nákupy podléhají přímo či nepřímo zadávání veřejných zakázek prostřednictvím veřejných zadávacích řízení. Jak je uvedeno v podnětu (32), trubky z tvárné litiny se prodávají buď přímo smluvním dodavatelům nebo vodohospodářským společnostem (tj. prodej uživatelům), nebo nepřímo prostřednictvím obchodníků (tj. prodej distributorům). I když je velká část trubek z tvárné litiny nejprve prodána stavebním společnostem, tyto společnosti se účastní zadávacích řízení pro společnosti zabývající se dodávkami vody a úpravou odpadních vod, takže tlak na nabídkovou cenu je nakonec téměř vždy přítomen. Většina prodeje trubek z tvárné litiny na trhu Unie je tedy přímo nebo nepřímo vázána na zadávací řízení v různých členských státech. |
| --- | --- |

(36)

Hlavním použitím trubek z tvárné litiny je přeprava vody a odpadních vod. Většina poptávky po dotčeném výrobku tedy v konečném důsledku pochází od společností zabývajících se dodávkami vody a úpravou odpadních vod. Tyto společnosti používají trubky z tvárné litiny ve velkých infrastrukturních projektech a jejich nákupy podléhají přímo či nepřímo zadávání veřejných zakázek prostřednictvím veřejných zadávacích řízení. Jak je uvedeno v podnětu (32), trubky z tvárné litiny se prodávají buď přímo smluvním dodavatelům nebo vodohospodářským společnostem (tj. prodej uživatelům), nebo nepřímo prostřednictvím obchodníků (tj. prodej distributorům). I když je velká část trubek z tvárné litiny nejprve prodána stavebním společnostem, tyto společnosti se účastní zadávacích řízení pro společnosti zabývající se dodávkami vody a úpravou odpadních vod, takže tlak na nabídkovou cenu je nakonec téměř vždy přítomen. Většina prodeje trubek z tvárné litiny na trhu Unie je tedy přímo nebo nepřímo vázána na zadávací řízení v různých členských státech.

32

| (37) | Skupina SG PAM prodala přibližně 75 % své produkce uživatelům a zbývajících 25 % distributorům, kteří nejsou ve spojení. Společnost Duktus měla jinou strukturu prodeje, jelikož prodávala hlavně distributorům, kteří nejsou ve spojení (téměř 90 % prodeje). Avšak vzhledem k tomu, že prodej společnosti Duktus představoval pouze malý podíl prodeje výrobního odvětví Unie, Komise potvrdila, že nejméně 65 % prodeje výrobního odvětví Unie bylo určeno přímo uživatelům. |
| --- | --- |

(37)

Skupina SG PAM prodala přibližně 75 % své produkce uživatelům a zbývajících 25 % distributorům, kteří nejsou ve spojení. Společnost Duktus měla jinou strukturu prodeje, jelikož prodávala hlavně distributorům, kteří nejsou ve spojení (téměř 90 % prodeje). Avšak vzhledem k tomu, že prodej společnosti Duktus představoval pouze malý podíl prodeje výrobního odvětví Unie, Komise potvrdila, že nejméně 65 % prodeje výrobního odvětví Unie bylo určeno přímo uživatelům.

| (38) | Společnost Jindal měla podobnou strukturu prodeje odběratelům jako výrobní odvětví Unie: prodávala více než 70 % uživatelům a přibližně 30 % distributorům, kteří nejsou ve spojení. |
| --- | --- |

(38)

Společnost Jindal měla podobnou strukturu prodeje odběratelům jako výrobní odvětví Unie: prodávala více než 70 % uživatelům a přibližně 30 % distributorům, kteří nejsou ve spojení.

| (39) | Komise proto dospěla k závěru, že společnost Jindal a výrobní odvětví Unie prodávaly dotčený výrobek podobným typům odběratelů v podobném poměru. |
| --- | --- |

(39)

Komise proto dospěla k závěru, že společnost Jindal a výrobní odvětví Unie prodávaly dotčený výrobek podobným typům odběratelů v podobném poměru.

4.2.2.2.   Přímý prodej od výrobců versus prodej prostřednictvím prodejních dceřiných společností

| (40) | Skupina SG PAM měla územní strukturu prodeje, tj. její subjekty se zaměřovaly na místní trhy, na nichž byly přítomny. To platilo jak pro výrobce ve skupině SG PAM, tak pro její prodejní dceřiné společnosti. Například SG PAM France byla jediným subjektem ze skupiny SG PAM, který prodával přímo konečným uživatelům ve Francii. I v případě, že určitý typ výrobku byl vyroben společností SG PAM Germany nebo Spain, byl tento typ výrobku nejprve znovu prodán interně společnosti SG PAM France a pouze poté byl společností SG PAM France prodán konečnému uživateli. Stejně tak byla společnost SG PAM Belgium jediným prodejním subjektem v Belgii [a Lucembursku], společnost SG PAM UK ve Spojeném království [a Irsku], společnost SG PAM Italy jediným prodejním subjektem v Itálii atd. Jinými slovy, tři vyrábějící subjekty neprodávaly přímo uživatelům na trzích, kde byl přítomen jiný prodejní subjekt nebo prodejní dceřiná společnost. Tato struktura odráží skutečnost, že trh je řízen zadávacími řízeními, jež organizují obce/podniky veřejných služeb v členských státech, a proto je na každém trhu zapotřebí příslušné obchodní zastoupení. |
| --- | --- |

(40)

Skupina SG PAM měla územní strukturu prodeje, tj. její subjekty se zaměřovaly na místní trhy, na nichž byly přítomny. To platilo jak pro výrobce ve skupině SG PAM, tak pro její prodejní dceřiné společnosti. Například SG PAM France byla jediným subjektem ze skupiny SG PAM, který prodával přímo konečným uživatelům ve Francii. I v případě, že určitý typ výrobku byl vyroben společností SG PAM Germany nebo Spain, byl tento typ výrobku nejprve znovu prodán interně společnosti SG PAM France a pouze poté byl společností SG PAM France prodán konečnému uživateli. Stejně tak byla společnost SG PAM Belgium jediným prodejním subjektem v Belgii [a Lucembursku], společnost SG PAM UK ve Spojeném království [a Irsku], společnost SG PAM Italy jediným prodejním subjektem v Itálii atd. Jinými slovy, tři vyrábějící subjekty neprodávaly přímo uživatelům na trzích, kde byl přítomen jiný prodejní subjekt nebo prodejní dceřiná společnost. Tato struktura odráží skutečnost, že trh je řízen zadávacími řízeními, jež organizují obce/podniky veřejných služeb v členských státech, a proto je na každém trhu zapotřebí příslušné obchodní zastoupení.

| (41) | Společnost Duktus měla rovněž lokalizovanou strukturu prodeje, jelikož prodávala více než 50 % své produkce na svém domácím trhu v Německu. Společnost Duktus měla pouze jednu prodejní dceřinou společnost Duktus Czech Republic (dále jen „společnost Duktus CZ“), která prodávala pouze v České republice a na Slovensku. Prodej společnosti Duktus CZ byl relativně malý (přibližně 10 % veškerého prodeje společnosti Duktus). Společnost Jindal uskutečňovala na těchto dvou trzích pouze minimální prodej (méně než 1 %). |
| --- | --- |

(41)

Společnost Duktus měla rovněž lokalizovanou strukturu prodeje, jelikož prodávala více než 50 % své produkce na svém domácím trhu v Německu. Společnost Duktus měla pouze jednu prodejní dceřinou společnost Duktus Czech Republic (dále jen „společnost Duktus CZ“), která prodávala pouze v České republice a na Slovensku. Prodej společnosti Duktus CZ byl relativně malý (přibližně 10 % veškerého prodeje společnosti Duktus). Společnost Jindal uskutečňovala na těchto dvou trzích pouze minimální prodej (méně než 1 %).

| (42) | Komise provedla podrobnou analýzu cen pro skupinu SG PAM, aby určila strukturu cen u přímého prodeje z továrny a nepřímého prodeje prostřednictvím jejích prodejních dceřiných společností. Skupina SG PAM je zdaleka největším výrobcem v Unii a realizuje 80 % prodeje spolupracujících výrobců v Unii a 90 % výroby (33). Komise porovnala prodejní ceny 10 nejprodávanějších typů výrobku (34) u tří výrobních společností skupiny SG PAM a jejích dvou největších prodejních dceřiných společností, které prodávají podobné objemy. Z tohoto srovnání vyplynuly značné rozdíly v cenách v rámci jednoho typu výrobku. Zejména prodejní dceřiné společnosti měly často nižší ceny než prodej ze strany výrobců, ale i naopak. Důvodem možná je, jak bylo vysvětleno výše, že trh s dotčeným výrobkem je patrně ovlivněn používáním zadávacích řízení. V závislosti na zeměpisném trhu se cena dotčeného typu výrobku může lišit. Pokud jde o zeměpisné trhy, Komise zjistila, že v zásadě byl na určitém zeměpisném trhu použit pouze jeden prodejní kanál, jak je popsáno v 40. bodě odůvodnění. Proto nebylo možné na stejném zeměpisném trhu provádět srovnání struktury cen reprezentativních objemů mezi prodejem od výrobních společností a prodejem prostřednictvím domácích prodejních subjektů. |
| --- | --- |

(42)

Komise provedla podrobnou analýzu cen pro skupinu SG PAM, aby určila strukturu cen u přímého prodeje z továrny a nepřímého prodeje prostřednictvím jejích prodejních dceřiných společností. Skupina SG PAM je zdaleka největším výrobcem v Unii a realizuje 80 % prodeje spolupracujících výrobců v Unii a 90 % výroby (33). Komise porovnala prodejní ceny 10 nejprodávanějších typů výrobku (34) u tří výrobních společností skupiny SG PAM a jejích dvou největších prodejních dceřiných společností, které prodávají podobné objemy. Z tohoto srovnání vyplynuly značné rozdíly v cenách v rámci jednoho typu výrobku. Zejména prodejní dceřiné společnosti měly často nižší ceny než prodej ze strany výrobců, ale i naopak. Důvodem možná je, jak bylo vysvětleno výše, že trh s dotčeným výrobkem je patrně ovlivněn používáním zadávacích řízení. V závislosti na zeměpisném trhu se cena dotčeného typu výrobku může lišit. Pokud jde o zeměpisné trhy, Komise zjistila, že v zásadě byl na určitém zeměpisném trhu použit pouze jeden prodejní kanál, jak je popsáno v 40. bodě odůvodnění. Proto nebylo možné na stejném zeměpisném trhu provádět srovnání struktury cen reprezentativních objemů mezi prodejem od výrobních společností a prodejem prostřednictvím domácích prodejních subjektů.

33

34

| (43) | Komise proto dospěla k závěru, že prodej přímo ze strany výrobce nebo prodej prostřednictvím prodejních subjektů výrobce neměl žádný patrný dopad na úroveň cen tohoto prodeje odběrateli. Zejména bylo zjištěno, že prodej prostřednictvím subjektu ve spojení nevedl k vyšším cenám než prodej uskutečněný přímo výrobcem, a to z důvodu tlaku na nabídkové ceny a odlišné úrovně cen v závislosti na zeměpisné poloze. I kdyby výrobní odvětví Unie uskutečňovalo konečný prodej svých výrobních společností na svých domácích trzích, jednalo by se o prodej stejnému typu odběratelů jako u prodeje jeho prodejních dceřiných společností v jiných členských státech. Na základě této podrobné analýzy cen účtovaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie proto Komise považovala za vhodné považovat přímý prodej a nepřímý prodej prostřednictvím prodejních dceřiných společností za uskutečněný na stejné obchodní úrovni. |
| --- | --- |

(43)

Komise proto dospěla k závěru, že prodej přímo ze strany výrobce nebo prodej prostřednictvím prodejních subjektů výrobce neměl žádný patrný dopad na úroveň cen tohoto prodeje odběrateli. Zejména bylo zjištěno, že prodej prostřednictvím subjektu ve spojení nevedl k vyšším cenám než prodej uskutečněný přímo výrobcem, a to z důvodu tlaku na nabídkové ceny a odlišné úrovně cen v závislosti na zeměpisné poloze. I kdyby výrobní odvětví Unie uskutečňovalo konečný prodej svých výrobních společností na svých domácích trzích, jednalo by se o prodej stejnému typu odběratelů jako u prodeje jeho prodejních dceřiných společností v jiných členských státech. Na základě této podrobné analýzy cen účtovaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie proto Komise považovala za vhodné považovat přímý prodej a nepřímý prodej prostřednictvím prodejních dceřiných společností za uskutečněný na stejné obchodní úrovni.

4.2.3.   Celkový závěr a rozpětí cenového podbízení společnosti Jindal

Celkový závěr a rozpětí cenového podbízení společnosti Jindal

| (44) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že odvětví trubek z tvárné litiny má několik specifik, což jí umožňuje dospět k závěru, že prodej výrobního odvětví Unie a prodej společnosti Jindal probíhal na stejné obchodní úrovni:






  — | jak výrobní odvětví Unie, tak společnost Jindal měly obdobný podíl přímého prodeje uživatelům (přibližně 70 %) a nepřímého prodeje prostřednictvím obchodníků/distributorů (přibližně 30 %), |
| --- | --- | --- |

(44)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že odvětví trubek z tvárné litiny má několik specifik, což jí umožňuje dospět k závěru, že prodej výrobního odvětví Unie a prodej společnosti Jindal probíhal na stejné obchodní úrovni:

—

jak výrobní odvětví Unie, tak společnost Jindal měly obdobný podíl přímého prodeje uživatelům (přibližně 70 %) a nepřímého prodeje prostřednictvím obchodníků/distributorů (přibližně 30 %),

| — | obecně platí, že přímý prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení, uskutečňovaný výrobci v Unii nesledoval jiný cenový trend než prodej uskutečněný prostřednictvím jejich prodejních dceřiných společností, |
| --- | --- |

—

obecně platí, že přímý prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení, uskutečňovaný výrobci v Unii nesledoval jiný cenový trend než prodej uskutečněný prostřednictvím jejich prodejních dceřiných společností,

| — | trh je motivován zadávacími řízeními a výsledkem je téměř vždy značný tlak na ceny. Dodatečné náklady spojené s existencí prodejních subjektů ve spojení u vyvážejících výrobců i u výrobního odvětví Unie nemusely být nutně přeneseny na konečné nezávislé odběratele, o čemž svědčí skutečnost, že nebyla žádná patrná struktura cen u přímého a nepřímého prodeje. |
| --- | --- |

—

trh je motivován zadávacími řízeními a výsledkem je téměř vždy značný tlak na ceny. Dodatečné náklady spojené s existencí prodejních subjektů ve spojení u vyvážejících výrobců i u výrobního odvětví Unie nemusely být nutně přeneseny na konečné nezávislé odběratele, o čemž svědčí skutečnost, že nebyla žádná patrná struktura cen u přímého a nepřímého prodeje.

| (45) | S ohledem na zjištění Tribunálu ve věci T-300/16 a zejména na prohlášení uvedená v bodě 248 rozsudku, jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění, Komise nenalezla důkazy o tom, že dodatečné náklady a zisková rozpětí prodejních subjektů výrobců v Unii obecně vedly k vyšším cenám pro nezávislé odběratele, a to z důvodů uvedených v 42. a 43. bodě odůvodnění. Zvláštnosti trhu v některých případech ukazují, že ne vždy se náklady generované zprostředkujícími prodejními subjekty a zisky mohou automaticky promítnout do ceny, jako je tomu v tomto případě, jak Tribunál rovněž implicitně uznal doplněním slova „obecně“. |
| --- | --- |

(45)

S ohledem na zjištění Tribunálu ve věci T-300/16 a zejména na prohlášení uvedená v bodě 248 rozsudku, jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění, Komise nenalezla důkazy o tom, že dodatečné náklady a zisková rozpětí prodejních subjektů výrobců v Unii obecně vedly k vyšším cenám pro nezávislé odběratele, a to z důvodů uvedených v 42. a 43. bodě odůvodnění. Zvláštnosti trhu v některých případech ukazují, že ne vždy se náklady generované zprostředkujícími prodejními subjekty a zisky mohou automaticky promítnout do ceny, jako je tomu v tomto případě, jak Tribunál rovněž implicitně uznal doplněním slova „obecně“.

| (46) | Nicméně za účelem splnění povinností vyplývajících z rozsudku a zejména z prohlášení učiněných Tribunálem v bodě 248 uvedeného rozsudku Komise zkoumala, zda by existovalo cenové podbízení i při srovnání cen pro prvního nezávislého odběratele na úrovni prodejních subjektů, ať už se jedná přímo o výrobní společnosti, nebo o prodejní dceřinou společnost. Tímto zkoumáním nebyla dotčena výše uvedená zjištění. |
| --- | --- |

(46)

Nicméně za účelem splnění povinností vyplývajících z rozsudku a zejména z prohlášení učiněných Tribunálem v bodě 248 uvedeného rozsudku Komise zkoumala, zda by existovalo cenové podbízení i při srovnání cen pro prvního nezávislého odběratele na úrovni prodejních subjektů, ať už se jedná přímo o výrobní společnosti, nebo o prodejní dceřinou společnost. Tímto zkoumáním nebyla dotčena výše uvedená zjištění.

| (47) | Komise proto použila konečné prodejní ceny pro prvního nezávislého odběratele v Unii na obou stranách (u výrobního odvětví Unie i společnosti Jindal) upravené o povolenky. V případě potřeby Komise upravila uvedenou konečnou cenu pro prvního nezávislého odběratele o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, balení, úvěry, záruky a provize mezi společností realizující prodej a odběratelem, který není ve spojení. Výsledkem bylo rozpětí cenového podbízení ve výši 3,1 %. |
| --- | --- |

(47)

Komise proto použila konečné prodejní ceny pro prvního nezávislého odběratele v Unii na obou stranách (u výrobního odvětví Unie i společnosti Jindal) upravené o povolenky. V případě potřeby Komise upravila uvedenou konečnou cenu pro prvního nezávislého odběratele o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, balení, úvěry, záruky a provize mezi společností realizující prodej a odběratelem, který není ve spojení. Výsledkem bylo rozpětí cenového podbízení ve výši 3,1 %.

| (48) | Přezkum specifické situace týkající se společnosti Jindal proto ukázal, že prodejní ceny společnosti Jindal se podbízely prodejním cenám výrobního odvětví Unie, i když na nižší úrovni, než bylo stanoveno v původním šetření. Jak je vysvětleno níže, takové cenové podbízení lze považovat za významné při takové situaci na trhu, kdy má význam cenová citlivost. |
| --- | --- |

(48)

Přezkum specifické situace týkající se společnosti Jindal proto ukázal, že prodejní ceny společnosti Jindal se podbízely prodejním cenám výrobního odvětví Unie, i když na nižší úrovni, než bylo stanoveno v původním šetření. Jak je vysvětleno níže, takové cenové podbízení lze považovat za významné při takové situaci na trhu, kdy má význam cenová citlivost.

4.3.   Stlačování cen

Stlačování cen

| (49) | V každém případě, i kdyby bylo revidované rozpětí cenového podbízení společnosti Jindal považováno za okrajové nebo nevhodné, dospěla Komise k závěru, že předmětný dovoz měl přesto negativní účinky na ceny prodeje v Unii. |
| --- | --- |

(49)

V každém případě, i kdyby bylo revidované rozpětí cenového podbízení společnosti Jindal považováno za okrajové nebo nevhodné, dospěla Komise k závěru, že předmětný dovoz měl přesto negativní účinky na ceny prodeje v Unii.

| (50) | Dovoz subvencovaných výrobků může mít významný dopad na trh, zejména tehdy, jsou-li výrobky homogenní a má-li význam cenová citlivost. Trubky z tvárné litiny jsou výrobky s vysokou cenovou citlivostí a u tohoto typu výrobků může mít i malý cenový rozdíl velký dopad na trh. |
| --- | --- |

(50)

Dovoz subvencovaných výrobků může mít významný dopad na trh, zejména tehdy, jsou-li výrobky homogenní a má-li význam cenová citlivost. Trubky z tvárné litiny jsou výrobky s vysokou cenovou citlivostí a u tohoto typu výrobků může mít i malý cenový rozdíl velký dopad na trh.

| (51) | Trubky z tvárné litiny jsou výrobky vymezené technickými normami. Proto u stejného typu výrobku existuje relativně malý rozdíl v kvalitě, což činí ceny nejdůležitějším faktorem při rozhodování o nákupu. Kromě toho jsou hlavním prodejním kanálem přímá a nepřímá zadávací řízení, u nichž hraje velmi významnou roli logika nejnižší nabídky. Tato logika platí pro přímou účast výrobců a jejich prodejních dceřiných společností na zadávacích řízeních, ale i pro nepřímou účast, když dodávají výrobky jiným společnostem, jež se zadávacích řízení účastní. Tyto společnosti jsou obvykle stavební podniky, které reagují na zadávací řízení veřejných zadavatelů (městské rady, vodárenské společnosti atd.). Tato zadávací řízení zahrnují jak dodávky, tak instalaci potrubí. Jelikož jsou zadávací řízení obvykle otevřena všem uchazečům, byly všechny společnosti pod tlakem, aby snížily své ceny, a sladily se tak s nejnižší nabídkou, aby získaly zakázku. |
| --- | --- |

(51)

Trubky z tvárné litiny jsou výrobky vymezené technickými normami. Proto u stejného typu výrobku existuje relativně malý rozdíl v kvalitě, což činí ceny nejdůležitějším faktorem při rozhodování o nákupu. Kromě toho jsou hlavním prodejním kanálem přímá a nepřímá zadávací řízení, u nichž hraje velmi významnou roli logika nejnižší nabídky. Tato logika platí pro přímou účast výrobců a jejich prodejních dceřiných společností na zadávacích řízeních, ale i pro nepřímou účast, když dodávají výrobky jiným společnostem, jež se zadávacích řízení účastní. Tyto společnosti jsou obvykle stavební podniky, které reagují na zadávací řízení veřejných zadavatelů (městské rady, vodárenské společnosti atd.). Tato zadávací řízení zahrnují jak dodávky, tak instalaci potrubí. Jelikož jsou zadávací řízení obvykle otevřena všem uchazečům, byly všechny společnosti pod tlakem, aby snížily své ceny, a sladily se tak s nejnižší nabídkou, aby získaly zakázku.

| (52) | Za těchto zvláštních okolností byly ceny dotčeného výrobku stlačeny rychlým nárůstem dovozu subvencovaných výrobků z Indie, jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění, a cenové podbízení samo o sobě plně neodráželo negativní dopad dovozu subvencovaných výrobků na cenu výrobního odvětví Unie. Jak je vysvětleno ve sporném nařízení (35), zatímco indický prodej a podíl na trhu během období šetření podstatně vzrostly, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl mnohem více než spotřeba a výrobní odvětví Unie přišlo o 11 % prodeje a jeho podíl na trhu klesl o 4 %. Pokračující tlak vyvíjený levným dovozem subvencovaných výrobků (36) neumožnil výrobnímu odvětví Unie přizpůsobit své prodejní ceny. |
| --- | --- |

(52)

Za těchto zvláštních okolností byly ceny dotčeného výrobku stlačeny rychlým nárůstem dovozu subvencovaných výrobků z Indie, jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění, a cenové podbízení samo o sobě plně neodráželo negativní dopad dovozu subvencovaných výrobků na cenu výrobního odvětví Unie. Jak je vysvětleno ve sporném nařízení (35), zatímco indický prodej a podíl na trhu během období šetření podstatně vzrostly, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl mnohem více než spotřeba a výrobní odvětví Unie přišlo o 11 % prodeje a jeho podíl na trhu klesl o 4 %. Pokračující tlak vyvíjený levným dovozem subvencovaných výrobků (36) neumožnil výrobnímu odvětví Unie přizpůsobit své prodejní ceny.

35

36

| (53) | Komise proto dospěla k závěru, že i kdyby měl být zpochybněna existence cenového podbízení, došlo by v tomto případě ke stlačení cen v důsledku předmětného dovozu. |
| --- | --- |

(53)

Komise proto dospěla k závěru, že i kdyby měl být zpochybněna existence cenového podbízení, došlo by v tomto případě ke stlačení cen v důsledku předmětného dovozu.

4.4.   Příčinná souvislost

Příčinná souvislost

| (54) | Komise dále zkoumala, zda by s ohledem na revizi rozpětí cenového podbízení u společnosti Jindal a/nebo na alternativní zjištění o stlačení cen stále existovala příčinná souvislost mezi dovozem subvencovaných výrobků a újmou. V tomto ohledu Komise připomněla, že dovoz společnosti Jindal představoval pouze přibližně 20 % dovozu subvencovaných výrobků. Komise rovněž zjistila, že přepočtené nižší rozpětí cenového podbízení u prodeje společnosti Jindal nezměnilo skutečnost, že i u veškerého dalšího dovozu z Indie docházelo k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno v 25. bodě odůvodnění, jelikož uvedený dovoz nebyl předmětem zjištění Tribunálu. Revidované rozpětí cenového podbízení společnosti Jindal spolu s významným rozpětím cenového podbízení zjištěným u většiny indického dovozu v původním šetření potvrzují původní zjištění Komise ohledně existence podstatné újmy, jakož i příčinné souvislosti v tomto případě. |
| --- | --- |

(54)

Komise dále zkoumala, zda by s ohledem na revizi rozpětí cenového podbízení u společnosti Jindal a/nebo na alternativní zjištění o stlačení cen stále existovala příčinná souvislost mezi dovozem subvencovaných výrobků a újmou. V tomto ohledu Komise připomněla, že dovoz společnosti Jindal představoval pouze přibližně 20 % dovozu subvencovaných výrobků. Komise rovněž zjistila, že přepočtené nižší rozpětí cenového podbízení u prodeje společnosti Jindal nezměnilo skutečnost, že i u veškerého dalšího dovozu z Indie docházelo k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno v 25. bodě odůvodnění, jelikož uvedený dovoz nebyl předmětem zjištění Tribunálu. Revidované rozpětí cenového podbízení společnosti Jindal spolu s významným rozpětím cenového podbízení zjištěným u většiny indického dovozu v původním šetření potvrzují původní zjištění Komise ohledně existence podstatné újmy, jakož i příčinné souvislosti v tomto případě.

| (55) | Komise poté provedla celkovou analýzu příčinné souvislosti mezi zjištěnou újmou a veškerým dovozem subvencovaných výrobků z Indie, a to i s ohledem na alternativní zjištění o stlačení cen. |
| --- | --- |

(55)

Komise poté provedla celkovou analýzu příčinné souvislosti mezi zjištěnou újmou a veškerým dovozem subvencovaných výrobků z Indie, a to i s ohledem na alternativní zjištění o stlačení cen.

| (56) | Komise zjistila, že ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům byla velmi nízká. Konkurenční tlak dovozu subvencovaných výrobků znemožnil výrobnímu odvětví Unie dostatečně zvýšit své ceny za účelem zlepšení své finanční situace. Nízká ziskovost ukazuje, že dovoz subvencovaných výrobků stlačil ceny výrobního odvětví Unie a zabránil mu v jejich zvýšení v zájmu dosažení udržitelných úrovní ziskovosti. |
| --- | --- |

(56)

Komise zjistila, že ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům byla velmi nízká. Konkurenční tlak dovozu subvencovaných výrobků znemožnil výrobnímu odvětví Unie dostatečně zvýšit své ceny za účelem zlepšení své finanční situace. Nízká ziskovost ukazuje, že dovoz subvencovaných výrobků stlačil ceny výrobního odvětví Unie a zabránil mu v jejich zvýšení v zájmu dosažení udržitelných úrovní ziskovosti.

| (57) | Kromě toho, jak je uvedeno ve sporném nařízení (288. a 289. bod odůvodnění), objem dovozu subvencovaných výrobků se výrazně zvýšil navzdory zmenšujícímu se trhu. Dovoz subvencovaných výrobků vzrostl v posuzovaném období o více než 10 %. V tomto ohledu stanoví čl. 8 odst. 5 základního antisubvenčního nařízení, že za podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie může být odpovědný i samotný objem dovozu subvencovaných výrobků. |
| --- | --- |

(57)

Kromě toho, jak je uvedeno ve sporném nařízení (288. a 289. bod odůvodnění), objem dovozu subvencovaných výrobků se výrazně zvýšil navzdory zmenšujícímu se trhu. Dovoz subvencovaných výrobků vzrostl v posuzovaném období o více než 10 %. V tomto ohledu stanoví čl. 8 odst. 5 základního antisubvenčního nařízení, že za podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie může být odpovědný i samotný objem dovozu subvencovaných výrobků.

| (58) | Komise proto dospěla k závěru, že i přes nižší úroveň opětovně stanoveného cenového podbízení pro společnost Jindal docházelo u veškerého dovozu k cenovému podbízení vůči prodeji výrobního odvětví Unie. Stále tedy existuje příčinná souvislost mezi veškerým dovozem subvencovaných výrobků z Indie a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Kromě toho, i kdyby mohla být zpochybněna zjištění týkající se cenového podbízení s ohledem na předmětný dovoz, dospěla Komise k závěru, že indický dovoz způsobil významné stlačení cen, a proto se potvrzují původní zjištění o újmě/příčinných souvislostech. |
| --- | --- |

(58)

Komise proto dospěla k závěru, že i přes nižší úroveň opětovně stanoveného cenového podbízení pro společnost Jindal docházelo u veškerého dovozu k cenovému podbízení vůči prodeji výrobního odvětví Unie. Stále tedy existuje příčinná souvislost mezi veškerým dovozem subvencovaných výrobků z Indie a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Kromě toho, i kdyby mohla být zpochybněna zjištění týkající se cenového podbízení s ohledem na předmětný dovoz, dospěla Komise k závěru, že indický dovoz způsobil významné stlačení cen, a proto se potvrzují původní zjištění o újmě/příčinných souvislostech.

4.5.   Rozpětí újmy

Rozpětí újmy

| (59) | Tribunál v bodě 258 rozsudku ve věci T-300/16 konstatoval, že kdyby Komise správně vypočítala cenové podbízení, nelze vyloučit, že rozpětí újmy výrobního odvětví Unie mohlo být stanoveno na úrovni nižší, než je úroveň subvencování. |
| --- | --- |

(59)

Tribunál v bodě 258 rozsudku ve věci T-300/16 konstatoval, že kdyby Komise správně vypočítala cenové podbízení, nelze vyloučit, že rozpětí újmy výrobního odvětví Unie mohlo být stanoveno na úrovni nižší, než je úroveň subvencování.

| (60) | Komise zaprvé konstatuje, že pravidla pro určení rozpětí újmy, která byla použitelná v době ukončení šetření, které vedlo k přijetí opatření, byla změněna nařízením (EU) 2016/1037. Nová pravidla vyžadují za výjimečných okolností pouze výpočet rozpětí újmy. |
| --- | --- |

(60)

Komise zaprvé konstatuje, že pravidla pro určení rozpětí újmy, která byla použitelná v době ukončení šetření, které vedlo k přijetí opatření, byla změněna nařízením (EU) 2016/1037. Nová pravidla vyžadují za výjimečných okolností pouze výpočet rozpětí újmy.

| (61) | Zadruhé Komise připomněla, že analýza cenového podbízení a určení rozpětí újmy sledují odlišné cíle. Cílem analýzy cenového podbízení je určit, zda má předmětný dovoz dopad na ceny výrobního odvětví Unie. Zjištění týkající se cenového podbízení jsou jedním z prvků, které Komise zohledňuje při analýze újmy a příčinné souvislosti. Naopak cílem stanovení rozpětí újmy je přezkoumat, zda by clo nižší než zjištěná výše subvencování postačovalo k odstranění újmy. Na rozdíl od stanovení újmy a podrobných povinností uvedených v článku 8 základního antisubvenčního nařízení zákonodárce nestanovil komplexní soubor pravidel pro způsob, jakým by Komise měla odhadnout takovou úroveň cla. Ustanovení čl. 15 odst. 1 v té době jednoduše uvádí: „Výše vyrovnávacího cla nesmí být vyšší než výše napadnutelných subvencí, které byly zjištěny, a musí být nižší než celková výše napadnutelných subvencí, pokud takové menší clo postačuje k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie“. V daném případě vypočítala Komise cenu dostatečnou k pokrytí výrobních nákladů výrobního odvětví Unie navýšenou o přiměřenou výši zisku (tzv. „cena, která nepůsobí újmu“). Tato cena byla srovnána s dovozní cenou. Tento rozdíl v ceně byl vyjádřen jako procentní podíl ceny CIF dováženého výrobku, takže tento procentní podíl nebo rozpětí pak mohly být srovnány s výší zjištěného subvencování (rovněž vyjádřenou na základě cen CIF). Ať již bylo clo založeno na rozpětí újmy, nebo na výši subvencování, použije se vždy na cenu CIF dovážených výrobků, když jsou tyto výrobky v Unii celně odbaveny. |
| --- | --- |

(61)

Zadruhé Komise připomněla, že analýza cenového podbízení a určení rozpětí újmy sledují odlišné cíle. Cílem analýzy cenového podbízení je určit, zda má předmětný dovoz dopad na ceny výrobního odvětví Unie. Zjištění týkající se cenového podbízení jsou jedním z prvků, které Komise zohledňuje při analýze újmy a příčinné souvislosti. Naopak cílem stanovení rozpětí újmy je přezkoumat, zda by clo nižší než zjištěná výše subvencování postačovalo k odstranění újmy. Na rozdíl od stanovení újmy a podrobných povinností uvedených v článku 8 základního antisubvenčního nařízení zákonodárce nestanovil komplexní soubor pravidel pro způsob, jakým by Komise měla odhadnout takovou úroveň cla. Ustanovení čl. 15 odst. 1 v té době jednoduše uvádí: „Výše vyrovnávacího cla nesmí být vyšší než výše napadnutelných subvencí, které byly zjištěny, a musí být nižší než celková výše napadnutelných subvencí, pokud takové menší clo postačuje k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie“. V daném případě vypočítala Komise cenu dostatečnou k pokrytí výrobních nákladů výrobního odvětví Unie navýšenou o přiměřenou výši zisku (tzv. „cena, která nepůsobí újmu“). Tato cena byla srovnána s dovozní cenou. Tento rozdíl v ceně byl vyjádřen jako procentní podíl ceny CIF dováženého výrobku, takže tento procentní podíl nebo rozpětí pak mohly být srovnány s výší zjištěného subvencování (rovněž vyjádřenou na základě cen CIF). Ať již bylo clo založeno na rozpětí újmy, nebo na výši subvencování, použije se vždy na cenu CIF dovážených výrobků, když jsou tyto výrobky v Unii celně odbaveny.

| (62) | Metodika a číselné údaje použité v souvislosti s cenovým podbízením se navíc liší od metodiky a číselných údajů použitých ve výpočtech cenového podbízení. Rozpětí cenového podbízení se vypočítá podle typu výrobku (kontrolní číslo výrobku, dále jen „PCN“) jako rozdíl mezi skutečnými dovozními cenami vyvážejícího výrobce a skutečnými cenami výrobců v Unii vyjádřený jako procentní podíl ceny výrobního odvětví Unie. Celkové vážené rozpětí cenového podbízení se pak vypočítá jako rozdíl mezi skutečnými dovozními cenami vyvážejícího výrobce a skutečnými cenami výrobců v Unii vyjádřený jako procentní podíl „teoretického obratu“ vyvážejícího výrobce, tj. jako částka, kterou by vyvážející výrobce získal, kdyby prodal dovezená množství za stejnou cenu jako výrobci v Unii. Naopak rozpětí újmy se vypočítá (rovněž na základě PCN) jako rozdíl mezi cenou výrobního odvětví Unie, která nepůsobí újmu, a skutečnou dovozní cenou, vyjádřenou jako procentní podíl skutečné hodnoty CIF vyvážejícího výrobce (tedy skutečné hodnoty na rozdíl od teoretického obratu). |
| --- | --- |

(62)

Metodika a číselné údaje použité v souvislosti s cenovým podbízením se navíc liší od metodiky a číselných údajů použitých ve výpočtech cenového podbízení. Rozpětí cenového podbízení se vypočítá podle typu výrobku (kontrolní číslo výrobku, dále jen „PCN“) jako rozdíl mezi skutečnými dovozními cenami vyvážejícího výrobce a skutečnými cenami výrobců v Unii vyjádřený jako procentní podíl ceny výrobního odvětví Unie. Celkové vážené rozpětí cenového podbízení se pak vypočítá jako rozdíl mezi skutečnými dovozními cenami vyvážejícího výrobce a skutečnými cenami výrobců v Unii vyjádřený jako procentní podíl „teoretického obratu“ vyvážejícího výrobce, tj. jako částka, kterou by vyvážející výrobce získal, kdyby prodal dovezená množství za stejnou cenu jako výrobci v Unii. Naopak rozpětí újmy se vypočítá (rovněž na základě PCN) jako rozdíl mezi cenou výrobního odvětví Unie, která nepůsobí újmu, a skutečnou dovozní cenou, vyjádřenou jako procentní podíl skutečné hodnoty CIF vyvážejícího výrobce (tedy skutečné hodnoty na rozdíl od teoretického obratu).

| (63) | Chyba při určování existence a výše cenového podbízení u daného vyvážejícího výrobce tedy nutně nemá automatický dopad na stanovení rozpětí újmy pro tohoto vyvážejícího výrobce. |
| --- | --- |

(63)

Chyba při určování existence a výše cenového podbízení u daného vyvážejícího výrobce tedy nutně nemá automatický dopad na stanovení rozpětí újmy pro tohoto vyvážejícího výrobce.

| (64) | V každém případě Komise s ohledem na bod 258 rozsudku Tribunálu přezkoumala rozpětí újmy společnosti Jindal. |
| --- | --- |

(64)

V každém případě Komise s ohledem na bod 258 rozsudku Tribunálu přezkoumala rozpětí újmy společnosti Jindal.

| (65) | Za běžných okolností se cena výrobního odvětví Unie, která nepůsobí újmu, zakládá na výrobních nákladech podle typu výrobku, včetně prodejních, režijních a správních nákladů a přiměřeného zisku, a je stanovena na úrovni ceny ze závodu. V tomto konkrétním případě však Komise neměla dostatečně podrobné a ověřené informace o výrobních nákladech na základě PCN, které jsou nezbytné pro výpočet rozpětí újmy, jak je popsáno výše. Komise naproti tomu měla k dispozici informace, včetně prodejních nákladů a zisků, týkající se prodejních subjektů výrobců v Unii. S ohledem na zvláštní okolnosti tohoto případu, zejména na četné rozdíly v typech výrobků a na specifické technické normy/specifikace vyplývající ze specifikací pro nabídky, byla cena, která nepůsobí újmu, stanovena výjimečně na základě konečné prodejní ceny podle typu výrobku upravené o povolenky, jak je popsáno v 47. bodě odůvodnění, od které byl odečten skutečný zisk, a poté byl přičten přiměřený zisk. S ohledem na tyto zvláštní okolnosti bylo za účelem splnění povinností vyplývajících z rozsudku výjimečně považováno za vhodné srovnat uvedenou cenu s konečnou prodejní cenou společnosti Jindal symetricky, tj. na úrovni dovozců, kteří jsou s ní ve spojení, upravenou rovněž pouze o povolenky, jak je popsáno v 47. bodě odůvodnění, ale včetně prodejních, režijních a správních nákladů a případného zisku. |
| --- | --- |

(65)

Za běžných okolností se cena výrobního odvětví Unie, která nepůsobí újmu, zakládá na výrobních nákladech podle typu výrobku, včetně prodejních, režijních a správních nákladů a přiměřeného zisku, a je stanovena na úrovni ceny ze závodu. V tomto konkrétním případě však Komise neměla dostatečně podrobné a ověřené informace o výrobních nákladech na základě PCN, které jsou nezbytné pro výpočet rozpětí újmy, jak je popsáno výše. Komise naproti tomu měla k dispozici informace, včetně prodejních nákladů a zisků, týkající se prodejních subjektů výrobců v Unii. S ohledem na zvláštní okolnosti tohoto případu, zejména na četné rozdíly v typech výrobků a na specifické technické normy/specifikace vyplývající ze specifikací pro nabídky, byla cena, která nepůsobí újmu, stanovena výjimečně na základě konečné prodejní ceny podle typu výrobku upravené o povolenky, jak je popsáno v 47. bodě odůvodnění, od které byl odečten skutečný zisk, a poté byl přičten přiměřený zisk. S ohledem na tyto zvláštní okolnosti bylo za účelem splnění povinností vyplývajících z rozsudku výjimečně považováno za vhodné srovnat uvedenou cenu s konečnou prodejní cenou společnosti Jindal symetricky, tj. na úrovni dovozců, kteří jsou s ní ve spojení, upravenou rovněž pouze o povolenky, jak je popsáno v 47. bodě odůvodnění, ale včetně prodejních, režijních a správních nákladů a případného zisku.

| (66) | Nově vypočtené rozpětí újmy bylo tedy stanoveno na 9,0 %. |
| --- | --- |

(66)

Nově vypočtené rozpětí újmy bylo tedy stanoveno na 9,0 %.

| (67) | Po poskytnutí informací skupina SG PAM zpochybnila rozpětí újmy stanovené na této úrovni. Za prvé skupina SG PAM tvrdila, že Komise přepočtem rozpětí újmy zohlednila zjištění Tribunálu v nepřiměřené míře, neboť podle názoru této společnosti Tribunál nezjistil při výpočtu rozpětí újmy žádnou chybu. Za druhé skupina SG PAM tvrdila, že navrhované rozpětí újmy by neodstranilo újmu působenou výrobnímu odvětví Unie, jelikož opětovně stanovená výše cla by byla srovnatelná s výší cla pro společnost ECL. Skupina SG PAM na základě informací o trhu tvrdila, že tato výše cel neovlivnila objem ani ceny společnosti ECL, což skupině SG PAM znemožnilo dosáhnout úrovně cen, která nepůsobí újmu, a zlepšit svou ziskovost. Komise by buď neměla použít pravidlo nižšího cla, nebo by měla použít jinou metodiku výpočtu. |
| --- | --- |

(67)

Po poskytnutí informací skupina SG PAM zpochybnila rozpětí újmy stanovené na této úrovni. Za prvé skupina SG PAM tvrdila, že Komise přepočtem rozpětí újmy zohlednila zjištění Tribunálu v nepřiměřené míře, neboť podle názoru této společnosti Tribunál nezjistil při výpočtu rozpětí újmy žádnou chybu. Za druhé skupina SG PAM tvrdila, že navrhované rozpětí újmy by neodstranilo újmu působenou výrobnímu odvětví Unie, jelikož opětovně stanovená výše cla by byla srovnatelná s výší cla pro společnost ECL. Skupina SG PAM na základě informací o trhu tvrdila, že tato výše cel neovlivnila objem ani ceny společnosti ECL, což skupině SG PAM znemožnilo dosáhnout úrovně cen, která nepůsobí újmu, a zlepšit svou ziskovost. Komise by buď neměla použít pravidlo nižšího cla, nebo by měla použít jinou metodiku výpočtu.

| (68) | Pokud jde o první tvrzení, Komise připomněla, jak je uvedeno v 6. bodě odůvodnění, že Tribunál jí výslovně uložil, aby přezkoumala, zda by přepočet rozpětí cenového podbízení měl vliv i na konečnou výši cla z důvodu možné změny rozpětí újmy. |
| --- | --- |

(68)

Pokud jde o první tvrzení, Komise připomněla, jak je uvedeno v 6. bodě odůvodnění, že Tribunál jí výslovně uložil, aby přezkoumala, zda by přepočet rozpětí cenového podbízení měl vliv i na konečnou výši cla z důvodu možné změny rozpětí újmy.

| (69) | Za druhé Komise znovu zopakovala právní rámec pro stanovení vhodné úrovně vyrovnávacích opatření. Podle čl. 15 odst. 1 třetího pododstavce „výše vyrovnávacího cla nesmí být vyšší než výše napadnutelných subvencí, které byly zjištěny, a musí být nižší než celková výše napadnutelných subvencí, pokud takové menší clo postačuje k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie“. Neexistuje tedy žádné obecné pravidlo pro stanovení cla na úrovni, která by odstranila újmu pro Unii. Tato otázka přichází v úvahu spíše pouze tehdy, pokud je rozpětí újmy nižší než výše subvencování. |
| --- | --- |

(69)

Za druhé Komise znovu zopakovala právní rámec pro stanovení vhodné úrovně vyrovnávacích opatření. Podle čl. 15 odst. 1 třetího pododstavce „výše vyrovnávacího cla nesmí být vyšší než výše napadnutelných subvencí, které byly zjištěny, a musí být nižší než celková výše napadnutelných subvencí, pokud takové menší clo postačuje k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie“. Neexistuje tedy žádné obecné pravidlo pro stanovení cla na úrovni, která by odstranila újmu pro Unii. Tato otázka přichází v úvahu spíše pouze tehdy, pokud je rozpětí újmy nižší než výše subvencování.

nižší

| (70) | V tomto případě tomu tak není. Jelikož rozpětí újmy ve výši 9 % bylo vyšší než výše subvencování (6 %), ukládá základní nařízení Komisi, aby stanovila výši subvencování jako sazbu cla. |
| --- | --- |

(70)

V tomto případě tomu tak není. Jelikož rozpětí újmy ve výši 9 % bylo vyšší než výše subvencování (6 %), ukládá základní nařízení Komisi, aby stanovila výši subvencování jako sazbu cla.

| (71) | Za třetí neexistoval žádný právní požadavek, aby bylo rozpětí újmy vypočítáno jinak. Stávající opětovné šetření se omezuje na opravu chyb zjištěných Tribunálem. To znamená, že je třeba opravit vhodnou úroveň pro stanovení rozpětí újmy, neznamená to však, že lze revidovat ostatní kroky v původně uplatněné metodice. |
| --- | --- |

(71)

Za třetí neexistoval žádný právní požadavek, aby bylo rozpětí újmy vypočítáno jinak. Stávající opětovné šetření se omezuje na opravu chyb zjištěných Tribunálem. To znamená, že je třeba opravit vhodnou úroveň pro stanovení rozpětí újmy, neznamená to však, že lze revidovat ostatní kroky v původně uplatněné metodice.

| (72) | Z těchto důvodů Komise tato tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(72)

Z těchto důvodů Komise tato tvrzení zamítla.

5.   KONEČNÁ VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ

KONEČNÁ VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ

| (73) | Na základě závěrů, k nimž dospěla Komise v souvislosti se subvencováním, újmou a příčinnou souvislostí v rámci tohoto opětovně zahájeného antisubvenčního šetření, bude opětovně uloženo konečné vyrovnávací clo na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známých také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie a vyráběných společností Jindal Saw Limited. |
| --- | --- |

(73)

Na základě závěrů, k nimž dospěla Komise v souvislosti se subvencováním, újmou a příčinnou souvislostí v rámci tohoto opětovně zahájeného antisubvenčního šetření, bude opětovně uloženo konečné vyrovnávací clo na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známých také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie a vyráběných společností Jindal Saw Limited.

| (74) | Vzhledem k tomu, že opětovně stanovené rozpětí újmy (9,0 %) je vyšší než nově vypočtená výše subvence (6,0 %), měla by být v souladu s pravidly platnými při původním šetření sazba vyrovnávacího cla stanovena na úrovni výše subvencování. V důsledku toho jsou sazby opětovně uloženého vyrovnávacího cla pro společnost Jindal Saw Limited následující.








  Společnost | Výše subvencování | Rozpětí újmy | Sazba vyrovnávacího cla |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jindal Saw Limited | 6,0 % | 9,0 % | 6,0 % |

(74)

Vzhledem k tomu, že opětovně stanovené rozpětí újmy (9,0 %) je vyšší než nově vypočtená výše subvence (6,0 %), měla by být v souladu s pravidly platnými při původním šetření sazba vyrovnávacího cla stanovena na úrovni výše subvencování. V důsledku toho jsou sazby opětovně uloženého vyrovnávacího cla pro společnost Jindal Saw Limited následující.

Společnost

Výše subvencování

Rozpětí újmy

Sazba vyrovnávacího cla

Jindal Saw Limited

6,0 %

9,0 %

6,0 %

| (75) | Revidovaná úroveň vyrovnávacího cla se uplatní bez jakéhokoli časového přerušení od vstupu sporného nařízení v platnost (tedy od 19. března 2016). Celním orgánům se ukládá, aby vybraly příslušné částky cla uloženého na dovoz týkající se společnosti Jindal Saw Limited a vrátily jakoukoli částku převyšující částku cla, která byla dosud vybrána v souladu s příslušnými celními předpisy. |
| --- | --- |

(75)

Revidovaná úroveň vyrovnávacího cla se uplatní bez jakéhokoli časového přerušení od vstupu sporného nařízení v platnost (tedy od 19. března 2016). Celním orgánům se ukládá, aby vybraly příslušné částky cla uloženého na dovoz týkající se společnosti Jindal Saw Limited a vrátily jakoukoli částku převyšující částku cla, která byla dosud vybrána v souladu s příslušnými celními předpisy.

| (76) | S ohledem na článek 109 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 (37), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce. |
| --- | --- |

(76)

S ohledem na článek 109 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 (37), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce.

37

Úředního věstníku Evropské unie

| (77) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(77)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   S účinkem ode dne 19. března 2016 se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známých také jako litina s kuličkovým grafitem), s výjimkou trub a trubek z tvárné litiny bez vnitřního a vnějšího povlaku („holé trubky“), v současnosti kódů KN ex 7303 00 10 a ex 7303 00 90 (kódy TARIC 7303001010, 7303009010), pocházejících z Indie a vyrobených společností Jindal Saw Limited.

2.   Sazba konečného vyrovnávacího cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, se pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený společností Jindal Saw Limited stanoví na 6,0 % (doplňkový kód TARIC C054).

Článek 2

Jakékoli konečné vyrovnávací clo zaplacené společností Jindal Saw Limited podle prováděcího nařízení (EU) 2016/387 nad rámec konečného vyrovnávacího cla stanoveného v článku 1 se vrátí nebo promine.

Žádost o vrácení nebo prominutí se podá u vnitrostátních celních orgánů v souladu s příslušnými celními předpisy. Jakékoli částky, které byly vráceny v návaznosti na rozhodnutí Tribunálu ve věci T-300/16 Jindal Saw, musí orgány, které částky vrátily, vybrat až do výše částky stanovené v čl. 1 odst. 2.

Článek 3

Konečné vyrovnávací clo uložené článkem 1 se vybere i u dovozu evidovaného podle článku 1 prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/1250, kterým se zavádí celní evidence určitého dovozu trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie v návaznosti na opětovné zahájení šetření za účelem vykonání rozsudků ze dne 10. dubna 2019 ve věcech T-300/16 a T-301/16, v souvislosti s prováděcími nařízeními (EU) 2016/387 a (EU) 2016/388 o uložení konečného vyrovnávacího cla a konečného antidumpingového cla na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie.

Článek 4

Celním orgánům se ukládá, aby ukončily celní evidenci dovozu zavedenou v souladu s čl. 1 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) 2019/1250, které se zrušuje.

Článek 5

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. dubna 2020.

Za Komisi

Ursula VON DER LEYEN

Předsedkyně

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/387 ze dne 17. března 2016 o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie (Úř. věst. L 73, 18.3.2016, s. 1).

2

(3)  Rozsudek Tribunálu (prvního rozšířeného senátu) ze dne 10. dubna 2019 ve věci T-300/16, Jindal Saw Ltd a Jindal Saw Italia SpA v. Evropská komise, ECLI:EU:T:2019:235.

3

Jindal Saw Ltd a Jindal Saw Italia SpA v. Evropská komise

(4)  Nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93), nahrazeno nařízením (EU) 2016/1037.

4

(5)  Tamtéž, bod 225.

5

(6)  Úroveň ceny ze závodu znamená, že v odůvodněných případech byly odečteny náklady na dopravu.

6

(7)  Věc T-300/16, bod 248.

7

(8)  Tamtéž, bod 249.

8

(9)  Tamtéž, bod 253.

9

(10)  Tamtéž, bod 258.

10

(11)  Spojené věci 97, 193, 99 a 215/86, Asteris AE a další a Řecká republika v. Komise, Sb. rozh. 1988, s. 2181, body 27 a 28.

11

(12)  Věc C-415/96, Španělsko v. Komise, ECR I-6993, bod 31; věc C-458/98, P Industrie des Poudres Sphériques v. Rada, Sb. rozh. 2000, s. I-8147, body 80 až 85; věc T-301/01, Alitalia v. Komise, Sb. rozh. 2008, s. II-1753, body 99 a 142; spojené věci T-267/08 a T-279/08, Région Nord-Pas de Calais v. Komise, [2011] ECLI:EU:T:2011:209, bod 83.

12

(13)  Věc C-415/96, Španělsko v. Komise, Sb. rozh. s. I-6993, bod 31; věc Industries des Poudres Sphériques v. Rada, C-458/98 P, Sb. rozh. 2000, s. I-8147, body 80 až 85.

13

(14)  Věc C-256/16, Deichmann SE v. Hauptzollamt Duisburg [2018], ECLI:EU:C:2018:187, bod 79 a věc C-612/16, C & J Clark International Ltd v. Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, rozsudek ze dne 19. června 2019, bod 58.

14

(15)  Věc T-650/17, Jinan Meide Casting Co. Ltd, ECLI:EU:T:2019:644, body 333–342.

15

(16)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1250 ze dne 22. července 2019, kterým se zavádí celní evidence určitého dovozu trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie v návaznosti na opětovné zahájení šetření za účelem vykonání rozsudků ze dne 10. dubna 2019 ve věcech T-300/16 a T-301/16, v souvislosti s prováděcími nařízeními (EU) 2016/387 a (EU) 2016/388 o uložení konečného vyrovnávacího cla a konečného antidumpingového cla na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie (Úř. věst. L 195, 23.7.2019, s. 13).

16

(17)  Věc C-256/16, Deichmann SE v. Hauptzollamt Duisburg [2018], ECLI:EU:C:2018:187.

17

(18)  Za tímto účelem viz věc C-256/16, Deichmann SE v. Hauptzollamt Duisburg, a rozsudky citované v bodě 62 uvedené věci, konkrétně C-351/04, Ikea Wholesale, ze dne 27. září 2007, EU:C:2007:547, body 66 až 69, a C-365/15, Wortmann, ze dne 18. ledna 2017 EU:C:2017:19, bod 34.

18

Ikea Wholesale

Wortmann

(19)  Věc C-256/16, Deichmann SE v. Hauptzollamt Duisburg, bod 63 a citovaná judikatura.

19

(20)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21).

20

(21)  Věc C-256/16, Deichmann, EU:C:2018:187, body 77 a 78 a věc C-612/16, C & J Clark International Ltd v. Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, rozsudek ze dne 19. června 2019, bod 57.

21

Deichmann

(22)  Nařízení (EU) 2016/1037.

22

(23)  Věc C-256/16, Deichmann SE v. Hauptzollamt Duisburg, bod 79 a věc C-612/16, C & J Clark International Ltd v. Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, rozsudek ze dne 19. června 2019, bod 58.

23

(24)  Rozsudek ze dne 30. listopadu 2011 ve věci T-107/08, Transnational Company ‘Kazchrome‘ a ENRC Marketing v. Rada a Komise, ECLI:EU:T:2011:704.

24

Transnational Company ‘Kazchrome‘ a ENRC Marketing v. Rada a Komise,

(25)  Rozsudek ze dne 30. listopadu 2011 ve věci T-107/08, Transnational Company ‘Kazchrome‘ a ENRC Marketing v. Rada a Komise, ECLI:EU:T:2011:704, bod 68.

25

Transnational Company ‘Kazchrome‘ a ENRC Marketing v. Rada a Komise

(26)  Věc T-650/17, Jinan Meide Casting Co. Ltd, ECLI:EU:T:2019:644, body 333–342.

26

(27)  Viz 301. a 340. bod odůvodnění prováděcího nařízení (EU) 2016/387 o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie (dále jen „sporné nařízení“).

27

(28)  V tomto smyslu viz rozsudek Tribunálu (druhého senátu) ze dne 8. května 2019 ve věci T-749/16, Stemcor London, ECLI:EU:T:2019:310, bod 84 („Soudní dvůr přitom rozhodl, že újma utrpěná výrobci usazenými v Unii z důvodu dumpingového dovozu musí být posuzována celkově, aniž je potřebné, či dokonce možné, individuálně vymezit podíl této újmy přičitatelný jednotlivým odpovědným společnostem“).

28

Stemcor London,

(29)  Za účelem zefektivnění šetření provedla Komise výběr vzorku šesti největších prodejních dceřiných společností skupiny SG PAM.

29

(30)  Společnost Duktus prodávala rovněž prostřednictvím prodejní dceřiné společnosti v České republice, ale vzhledem k její malé velikosti nebyly její údaje ověřovány.

30

(31)  Všechny tři dceřiné společnosti společnosti Jindal byly ověřeny. Společnost Jindal také uskutečňovala méně než 3 % prodeje v Unii přímo z Indie na odlehlé ostrovy Réunion a Mayotte, které jsou považovány za celní území EU.

31

(32)  Konsolidované znění podnětu ze dne 10. listopadu 2014 určené k nahlédnutí zúčastněným stranám, s. 6.

32

(33)  Vyšší poměr výroby je vysvětlen tím, že skupina SG PAM vyvážela více než společnost Duktus.

33

(34)  Těchto 10 typů výrobku představovalo více než 30 % veškerého prodeje skupiny SG PAM. Jelikož typy výrobku byly velmi rozptýlené – nejprodávanější typ výrobku představoval pouze 6 % veškerého prodeje, zatímco 10. nejprodávanější pouze 2,7 %, Komise považovala za reprezentativní 10 nejprodávanějších typů.

34

(35)  Viz 336. a 338. bod odůvodnění prováděcího nařízení (EU) 2016/387 o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie.

35

(36)  Skutečnost, že se indický dovoz uskutečňoval za ceny nižší než prodej v Unii, lze vidět v tabulkách v 291. bodě odůvodnění (indické dovozní ceny) a 317. bodě odůvodnění (průměrná jednotková cena v Unii) sporného nařízení.

36

(37)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014, (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

37

---

| 16.4.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 118/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 118/14

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/527

ze dne 15. dubna 2020,

kterým se opětovně ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie, pokud jde o společnost Jindal Saw Limited, v návaznosti na rozsudek Tribunálu ve věci T-301/16

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Dne 17. března 2016 přijala Komise prováděcí nařízení (EU) 2016/388 (2), ve znění prováděcího nařízení (EU) 2016/1369 (3) (dále jen „sporné nařízení“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 17. března 2016 přijala Komise prováděcí nařízení (EU) 2016/388 (2), ve znění prováděcího nařízení (EU) 2016/1369 (3) (dále jen „sporné nařízení“).

2

3

1.1.   Rozsudek Tribunálu Evropské unie

Rozsudek Tribunálu Evropské unie

| (2) | Společnost Jindal Saw Limited (dále jen „společnost Jindal“) a její dovozce ve spojení, společnost Jindal Saw Italia SpA (společně dále jen „žadatelé“), napadly sporné nařízení před Tribunálem. Dne 10. dubna 2019 vydal Tribunál rozsudek ve věci T-301/16 (4) týkající se sporného nařízení (dále jen „rozsudek“). |
| --- | --- |

(2)

Společnost Jindal Saw Limited (dále jen „společnost Jindal“) a její dovozce ve spojení, společnost Jindal Saw Italia SpA (společně dále jen „žadatelé“), napadly sporné nařízení před Tribunálem. Dne 10. dubna 2019 vydal Tribunál rozsudek ve věci T-301/16 (4) týkající se sporného nařízení (dále jen „rozsudek“).

4

| (3) | Tribunál konstatoval, že se Komise dopustila chyby, pokud jde o její výpočty cenového podbízení ve vztahu k žadatelům. V tomto případě Komise na jedné straně v souvislosti s výrobním odvětvím Unie zohlednila buď ceny na úrovni ceny ze závodu (5) uplatňované výrobními subjekty při prodeji přímo nezávislým odběratelům, nebo ceny na úrovni ceny ze závodu uplatňované prodejními subjekty. Na druhé straně, pokud jde o prodej společnosti Jindal na trhu Unie, použila Komise jako výchozí cenu pro určení srovnatelné ceny franko v EU vývozní cenu, která byla vypočtena v souvislosti se stanovením dumpingového rozpětí (a tedy po odečtení prodejních, režijních a správních nákladů a zisků prodejních subjektů v EU, které jsou ve spojení se společností Jindal). Tribunál konstatoval, že uvádění výrobků na trh nikoli přímo výrobcem, nýbrž prostřednictvím prodejních subjektů, které jsou s ním ve spojení, obnáší existenci nákladů a ziskového rozpětí specifických pro uvedené subjekty, takže ceny účtované těmito subjekty nezávislým odběratelům jsou obecně vyšší než ceny účtované výrobci při přímém prodeji těmto odběratelům, a nemohou tedy být postaveny naroveň posledně uvedeným cenám (6). V důsledku toho dospěl Tribunál k závěru, že Komise tím, že pro účely porovnání cen v rámci výpočtu cenového podbízení postavila ceny účtované prodejními subjekty nezávislým odběratelům naroveň cenám účtovaným výrobci při přímém prodeji těmto odběratelům, pouze pokud jde o obdobný výrobek výrobního odvětví Unie, vzala v případě tohoto výrobku v úvahu cenu zvýšenou, a tudíž nepříznivou z hlediska společnosti Jindal Saw, která většinu svého prodeje v Unii uskutečňovala prostřednictvím prodejních subjektů (7). Podle Tribunálu se jednalo o chybu při výpočtu cenového podbízení u dotčeného výrobku, jelikož výpočet cenového podbízení nebyl proveden porovnáním cen na stejné obchodní úrovni. Tribunál tedy nalezl chybu v tom, že Komise odečetla prodejní náklady a zisky prodejních subjektů ve spojení se společností Jindal v Unii od prodejů prvnímu nezávislému kupujícímu, zatímco prodejní náklady a zisky prodejních subjektů ve spojení s výrobním odvětvím Unie nebyly odečteny od prodejních cen výrobního odvětví Unie prvnímu nezávislému odběrateli. Tribunál dospěl k závěru, že tyto dvě ceny nebyly symetricky porovnány na stejné obchodní úrovni. |
| --- | --- |

(3)

Tribunál konstatoval, že se Komise dopustila chyby, pokud jde o její výpočty cenového podbízení ve vztahu k žadatelům. V tomto případě Komise na jedné straně v souvislosti s výrobním odvětvím Unie zohlednila buď ceny na úrovni ceny ze závodu (5) uplatňované výrobními subjekty při prodeji přímo nezávislým odběratelům, nebo ceny na úrovni ceny ze závodu uplatňované prodejními subjekty. Na druhé straně, pokud jde o prodej společnosti Jindal na trhu Unie, použila Komise jako výchozí cenu pro určení srovnatelné ceny franko v EU vývozní cenu, která byla vypočtena v souvislosti se stanovením dumpingového rozpětí (a tedy po odečtení prodejních, režijních a správních nákladů a zisků prodejních subjektů v EU, které jsou ve spojení se společností Jindal). Tribunál konstatoval, že uvádění výrobků na trh nikoli přímo výrobcem, nýbrž prostřednictvím prodejních subjektů, které jsou s ním ve spojení, obnáší existenci nákladů a ziskového rozpětí specifických pro uvedené subjekty, takže ceny účtované těmito subjekty nezávislým odběratelům jsou obecně vyšší než ceny účtované výrobci při přímém prodeji těmto odběratelům, a nemohou tedy být postaveny naroveň posledně uvedeným cenám (6). V důsledku toho dospěl Tribunál k závěru, že Komise tím, že pro účely porovnání cen v rámci výpočtu cenového podbízení postavila ceny účtované prodejními subjekty nezávislým odběratelům naroveň cenám účtovaným výrobci při přímém prodeji těmto odběratelům, pouze pokud jde o obdobný výrobek výrobního odvětví Unie, vzala v případě tohoto výrobku v úvahu cenu zvýšenou, a tudíž nepříznivou z hlediska společnosti Jindal Saw, která většinu svého prodeje v Unii uskutečňovala prostřednictvím prodejních subjektů (7). Podle Tribunálu se jednalo o chybu při výpočtu cenového podbízení u dotčeného výrobku, jelikož výpočet cenového podbízení nebyl proveden porovnáním cen na stejné obchodní úrovni. Tribunál tedy nalezl chybu v tom, že Komise odečetla prodejní náklady a zisky prodejních subjektů ve spojení se společností Jindal v Unii od prodejů prvnímu nezávislému kupujícímu, zatímco prodejní náklady a zisky prodejních subjektů ve spojení s výrobním odvětvím Unie nebyly odečteny od prodejních cen výrobního odvětví Unie prvnímu nezávislému odběrateli. Tribunál dospěl k závěru, že tyto dvě ceny nebyly symetricky porovnány na stejné obchodní úrovni.

5

6

7

| (4) | V důsledku toho Tribunál konstatoval, že Komise porušila čl. 3 odst. 2 základního antidumpingového nařízení, které bylo použitelné v době původního šetření (8) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“). Jelikož cenové podbízení vypočtené ve sporném nařízení bylo základem pro závěr, že dovoz dotčeného výrobku byl příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, dospěl Tribunál k závěru, že existence příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, jako nezbytné podmínky pro uložení antidumpingového cla v souladu s čl. 3 odst. 6 základního antidumpingového nařízení, mohla být rovněž zkreslena (9). |
| --- | --- |

(4)

V důsledku toho Tribunál konstatoval, že Komise porušila čl. 3 odst. 2 základního antidumpingového nařízení, které bylo použitelné v době původního šetření (8) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“). Jelikož cenové podbízení vypočtené ve sporném nařízení bylo základem pro závěr, že dovoz dotčeného výrobku byl příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, dospěl Tribunál k závěru, že existence příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, jako nezbytné podmínky pro uložení antidumpingového cla v souladu s čl. 3 odst. 6 základního antidumpingového nařízení, mohla být rovněž zkreslena (9).

8

9

| (5) | Tribunál kromě toho shledal, že nelze vyloučit, že kdyby cenové podbízení bylo vypočteno správně, rozpětí újmy výrobního odvětví Unie by bylo stanoveno na úrovni nižší, než je úroveň dumpingového rozpětí. V uvedeném případě by v souladu s čl. 9 odst. 4 základního antidumpingového nařízení byla výše antidumpingového cla snížena na míru, která by postačovala k odstranění uvedené újmy (10). |
| --- | --- |

(5)

Tribunál kromě toho shledal, že nelze vyloučit, že kdyby cenové podbízení bylo vypočteno správně, rozpětí újmy výrobního odvětví Unie by bylo stanoveno na úrovni nižší, než je úroveň dumpingového rozpětí. V uvedeném případě by v souladu s čl. 9 odst. 4 základního antidumpingového nařízení byla výše antidumpingového cla snížena na míru, která by postačovala k odstranění uvedené újmy (10).

10

| (6) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti Tribunál zrušil sporné nařízení, pokud jde o společnost Jindal Saw Limited. |
| --- | --- |

(6)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti Tribunál zrušil sporné nařízení, pokud jde o společnost Jindal Saw Limited.

1.2.   Provedení rozsudku Tribunálu

Provedení rozsudku Tribunálu

| (7) | Podle článku 266 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) jsou orgány Unie povinny přijmout opatření vyplývající z rozsudku Soudního dvora. V případě zrušení aktu přijatého orgány Unie v rámci správního řízení, jako je v tomto případě antidumpingové šetření, spočívá zajištění souladu s rozsudkem Tribunálu v nahrazení zrušeného aktu novým aktem, ve kterém je odstraněna protiprávnost zjištěná Tribunálem (11). |
| --- | --- |

(7)

Podle článku 266 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) jsou orgány Unie povinny přijmout opatření vyplývající z rozsudku Soudního dvora. V případě zrušení aktu přijatého orgány Unie v rámci správního řízení, jako je v tomto případě antidumpingové šetření, spočívá zajištění souladu s rozsudkem Tribunálu v nahrazení zrušeného aktu novým aktem, ve kterém je odstraněna protiprávnost zjištěná Tribunálem (11).

11

| (8) | Podle judikatury Soudního dvora lze v postupu nahrazení zrušeného aktu pokračovat k okamžiku, kdy nastala protiprávnost (12). To zejména znamená, že za situace, kdy je akt, kterým je správní řízení ukončeno, zrušen, nemá fakt, že akt byl zrušen, nutně vliv na přípravné úkony, jako je zahájení antidumpingového řízení. Například když je zrušeno nařízení, které ukládá konečná antidumpingová opatření, zůstává řízení nadále otevřené, protože s výjimkou případů, kdy k protiprávnosti došlo v zahajovací fázi řízení, byl z právního řádu Unie odstraněn pouze akt, jímž se řízení uzavírá (13). Obnovení správního řízení s opětovným uložením antidumpingových cel na dovoz, který se uskutečnil během období uplatňování zrušeného nařízení, nelze chápat tak, že je v rozporu s pravidlem zákazu zpětné účinnosti (14). |
| --- | --- |

(8)

Podle judikatury Soudního dvora lze v postupu nahrazení zrušeného aktu pokračovat k okamžiku, kdy nastala protiprávnost (12). To zejména znamená, že za situace, kdy je akt, kterým je správní řízení ukončeno, zrušen, nemá fakt, že akt byl zrušen, nutně vliv na přípravné úkony, jako je zahájení antidumpingového řízení. Například když je zrušeno nařízení, které ukládá konečná antidumpingová opatření, zůstává řízení nadále otevřené, protože s výjimkou případů, kdy k protiprávnosti došlo v zahajovací fázi řízení, byl z právního řádu Unie odstraněn pouze akt, jímž se řízení uzavírá (13). Obnovení správního řízení s opětovným uložením antidumpingových cel na dovoz, který se uskutečnil během období uplatňování zrušeného nařízení, nelze chápat tak, že je v rozporu s pravidlem zákazu zpětné účinnosti (14).

12

13

14

| (9) | V této věci Tribunál sporné nařízení zrušil ve vztahu ke společnosti Jindal Saw Limited z důvodu, že se Komise dopustila chyby při určování existence významného cenového podbízení. Uvedená chyba mohla ovlivnit analýzu příčinných souvislostí i rozpětí újmy. |
| --- | --- |

(9)

V této věci Tribunál sporné nařízení zrušil ve vztahu ke společnosti Jindal Saw Limited z důvodu, že se Komise dopustila chyby při určování existence významného cenového podbízení. Uvedená chyba mohla ovlivnit analýzu příčinných souvislostí i rozpětí újmy.

| (10) | Zjištění v rámci sporného nařízení, která nebyla napadena, nebo která byla napadena, ale byla Tribunálem zamítnuta nebo Tribunálem nebyla posouzena, a nevedla proto ke zrušení sporného nařízení, zůstávají plně v platnosti (15). |
| --- | --- |

(10)

Zjištění v rámci sporného nařízení, která nebyla napadena, nebo která byla napadena, ale byla Tribunálem zamítnuta nebo Tribunálem nebyla posouzena, a nevedla proto ke zrušení sporného nařízení, zůstávají plně v platnosti (15).

15

| (11) | S ohledem na uvedené rozsudky Tribunálu ve věci T-301/16 ze dne 10. dubna 2019 se Komise rozhodla prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o opětovném zahájení šetření“) částečně opětovně zahájit antidumpingové šetření týkající se dovozu trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem), jež vedlo k přijetí sporného nařízení, a pokračovat v šetření od bodu, kde k nesrovnalosti došlo. Toto opětovné zahájení šetření bylo ve svém rozsahu omezeno na provedení rozsudku Tribunálu, pokud jde o společnost Jindal Saw Limited. |
| --- | --- |

(11)

S ohledem na uvedené rozsudky Tribunálu ve věci T-301/16 ze dne 10. dubna 2019 se Komise rozhodla prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o opětovném zahájení šetření“) částečně opětovně zahájit antidumpingové šetření týkající se dovozu trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem), jež vedlo k přijetí sporného nařízení, a pokračovat v šetření od bodu, kde k nesrovnalosti došlo. Toto opětovné zahájení šetření bylo ve svém rozsahu omezeno na provedení rozsudku Tribunálu, pokud jde o společnost Jindal Saw Limited.

| (12) | Komise následně dne 22. července 2019 rozhodla o zavedení celní evidence dovozu některých trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie a vyráběných společností Jindal Saw Limited (dále jen „nařízení o celní evidenci“) a požádala vnitrostátní celní orgány, aby předtím, než rozhodnou o jakýchkoli žádostech o vrácení a prominutí antidumpingových cel, pokud jde o dovoz společnosti Jindal Saw Limited (16), počkaly na vyhlášení příslušného prováděcího nařízení Komise, kterým se opětovně ukládají cla. |
| --- | --- |

(12)

Komise následně dne 22. července 2019 rozhodla o zavedení celní evidence dovozu některých trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie a vyráběných společností Jindal Saw Limited (dále jen „nařízení o celní evidenci“) a požádala vnitrostátní celní orgány, aby předtím, než rozhodnou o jakýchkoli žádostech o vrácení a prominutí antidumpingových cel, pokud jde o dovoz společnosti Jindal Saw Limited (16), počkaly na vyhlášení příslušného prováděcího nařízení Komise, kterým se opětovně ukládají cla.

16

| (13) | Komise o opětovném zahájení šetření informovala zúčastněné strany a vyzvala je, aby se vyjádřily. |
| --- | --- |

(13)

Komise o opětovném zahájení šetření informovala zúčastněné strany a vyzvala je, aby se vyjádřily.

2.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (14) | Komise obdržela připomínky od výrobního odvětví Unie a od dvou vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(14)

Komise obdržela připomínky od výrobního odvětví Unie a od dvou vyvážejících výrobců.

| (15) | Společnost Jindal tvrdila, že Komise nemohla vnitrostátním celním orgánům přikázat, aby neprováděly vracení a/nebo prominutí cel vybraných na základě sporného nařízení. Tvrdila, že situace v tomto případě se liší od situace v rozsudku Deichmann (17). Společnost Jindal rovněž tvrdila, že cla nemohou být opětovně uložena se zpětnou platností. Podle společnosti Jindal bylo sporné nařízení zrušeno v plném rozsahu, což znamená, že bylo odstraněno z právního řádu Unie se zpětnou účinností, zatímco v rozsudku Deichmann neexistovaly žádné faktory, kterými by „mohla být dotčena platnost konečného nařízení“. Společnost Jindal kromě toho tvrdila, že zjištěná protiprávnost, pokud jde o analýzu cenového podbízení, „zneplatnila celou analýzu Komise týkající se příčinné souvislosti“. To podle názoru společnosti Jindal znamená, že veškerá cla neměla být ani uložena, ani opětovně uložena, neboť celá analýza újmy a příčinných souvislostí byla chybná. |
| --- | --- |

(15)

Společnost Jindal tvrdila, že Komise nemohla vnitrostátním celním orgánům přikázat, aby neprováděly vracení a/nebo prominutí cel vybraných na základě sporného nařízení. Tvrdila, že situace v tomto případě se liší od situace v rozsudku Deichmann (17). Společnost Jindal rovněž tvrdila, že cla nemohou být opětovně uložena se zpětnou platností. Podle společnosti Jindal bylo sporné nařízení zrušeno v plném rozsahu, což znamená, že bylo odstraněno z právního řádu Unie se zpětnou účinností, zatímco v rozsudku Deichmann neexistovaly žádné faktory, kterými by „mohla být dotčena platnost konečného nařízení“. Společnost Jindal kromě toho tvrdila, že zjištěná protiprávnost, pokud jde o analýzu cenového podbízení, „zneplatnila celou analýzu Komise týkající se příčinné souvislosti“. To podle názoru společnosti Jindal znamená, že veškerá cla neměla být ani uložena, ani opětovně uložena, neboť celá analýza újmy a příčinných souvislostí byla chybná.

17

| (16) | Komise připomněla ustálenou judikaturu, podle které platí, že pokud Soudní dvůr prohlásí, že nařízení o uložení cel je neplatné, je třeba mít za to, že tato cla nikdy nebyla dlužná ze zákona ve smyslu článku 236 celního kodexu a vnitrostátní celní orgány jsou v zásadě povinny je vrátit za podmínek stanovených za tímto účelem (18). Soudní dvůr však rovněž rozhodl, že přesný rozsah prohlášení o neplatnosti Soudním dvorem v rozsudku, a tudíž i povinností, které z něj vyplývají, musí být v každém konkrétním případě stanoveny s ohledem nejen na výrok uvedeného rozsudku, ale také na odůvodnění, které představuje jeho stěžejní část (19). Po poskytnutí informací společnost Jindal tato tvrzení zopakovala, aniž předložila další argumenty. |
| --- | --- |

(16)

Komise připomněla ustálenou judikaturu, podle které platí, že pokud Soudní dvůr prohlásí, že nařízení o uložení cel je neplatné, je třeba mít za to, že tato cla nikdy nebyla dlužná ze zákona ve smyslu článku 236 celního kodexu a vnitrostátní celní orgány jsou v zásadě povinny je vrátit za podmínek stanovených za tímto účelem (18). Soudní dvůr však rovněž rozhodl, že přesný rozsah prohlášení o neplatnosti Soudním dvorem v rozsudku, a tudíž i povinností, které z něj vyplývají, musí být v každém konkrétním případě stanoveny s ohledem nejen na výrok uvedeného rozsudku, ale také na odůvodnění, které představuje jeho stěžejní část (19). Po poskytnutí informací společnost Jindal tato tvrzení zopakovala, aniž předložila další argumenty.

18

19

| (17) | V tomto případě Tribunál v bodech 192–195 rozsudku zpochybnil metodu výpočtu cenového podbízení s ohledem na společnost Jindal a její dopad na příčinnou souvislost, jakož i její možný dopad na rozpětí újmy společnosti Jindal. Uvedené prvky však nezpochybnily platnost všech ostatních zjištění, k nimž se dospělo ve sporném nařízení a která mohou podpořit platnost konečných zjištění Komise ohledně újmy, jak je dále rozvedeno v 24. bodě odůvodnění. V každém případě, i kdyby závěry opětovně zahájeného šetření byly takové, že by neměla být opětovně uložena žádná antidumpingová cla, měly by celní orgány možnost vrátit celou částku cel, jež byla vybrána od přijetí sporného nařízení. |
| --- | --- |

(17)

V tomto případě Tribunál v bodech 192–195 rozsudku zpochybnil metodu výpočtu cenového podbízení s ohledem na společnost Jindal a její dopad na příčinnou souvislost, jakož i její možný dopad na rozpětí újmy společnosti Jindal. Uvedené prvky však nezpochybnily platnost všech ostatních zjištění, k nimž se dospělo ve sporném nařízení a která mohou podpořit platnost konečných zjištění Komise ohledně újmy, jak je dále rozvedeno v 24. bodě odůvodnění. V každém případě, i kdyby závěry opětovně zahájeného šetření byly takové, že by neměla být opětovně uložena žádná antidumpingová cla, měly by celní orgány možnost vrátit celou částku cel, jež byla vybrána od přijetí sporného nařízení.

| (18) | Kromě toho Soudní dvůr opakovaně rozhodl, že čl. 10 odst. 1 základního antidumpingového nařízení (20) nebrání opětovnému uložení antidumpingových cel na dovoz, který se uskutečnil během období uplatňování nařízení prohlášených za neplatná (21). Proto, jak je vysvětleno v 15. bodě odůvodnění nařízení o celní evidenci, nelze mít za to, že je pokračování správního řízení a případné opětovné uložení cel v rozporu s pravidlem zákazu zpětné účinnosti (22). Tvrzení společnosti Jindal, že cla nemohou být opětovně uložena, bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(18)

Kromě toho Soudní dvůr opakovaně rozhodl, že čl. 10 odst. 1 základního antidumpingového nařízení (20) nebrání opětovnému uložení antidumpingových cel na dovoz, který se uskutečnil během období uplatňování nařízení prohlášených za neplatná (21). Proto, jak je vysvětleno v 15. bodě odůvodnění nařízení o celní evidenci, nelze mít za to, že je pokračování správního řízení a případné opětovné uložení cel v rozporu s pravidlem zákazu zpětné účinnosti (22). Tvrzení společnosti Jindal, že cla nemohou být opětovně uložena, bylo proto zamítnuto.

20

21

22

| (19) | Společnost Jindal rovněž tvrdila, že ke splnění povinností vyplývajících z rozsudku Soudního dvora musí Komise použít skutečné ceny společnosti Jindal účtované jejím prvním nezávislým odběratelům. Zdůraznila, že Komise nesmí početně zjišťovat ceny prodejních dceřiných společností výrobního odvětví Unie. Tvrdila, že by to bylo v rozporu s bodem 187 rozsudku, ve kterém Tribunál rozhodl: “... že cenami použitými při výpočtu cenového podbízení by měly být ceny sjednané s nezávislými odběrateli, a sice ceny, které mohly být těmito nezávislými odběrateli vzaty v úvahu při rozhodování, zda koupí výrobky výrobního odvětví Unie, nebo výrobky dotčených vyvážejících výrobců, a nikoli ceny na úrovni obchodního mezičlánku“. V tomto ohledu měla Komise za to, že v případě věci Kazchrome (23), tj. zdroje citovaného Tribunálem ve věci Jindal, Tribunál nešel tak daleko, že by učinil kategorický závěr, který nyní činí společnost Jindal (tedy že ve všech případech při výpočtu cenového podbízení záleží na skutečných cenách účtovaných prodejními subjekty ve spojení s vyvážejícími výrobci v EU). Tribunál byl ve věci Kazchrome ve skutečnosti opatrný, jelikož uvedl, „že se závěr vyplývající z výše uvedeného přezkumu týká pouze projednávané věci“ (24). Komise je toho názoru, že ceny CIF franko v přístavech celního odbavení mohou být použity v souvislosti s posuzováním účinků subvencovaného dovozu na ceny prostřednictvím specifických výpočtů cenového podbízení. Na této úrovni dovoz obvykle konkuruje cenám výrobního odvětví Unie, neboť právě na této úrovni se obchodníci rozhodují, zda budou výrobek nakupovat od výrobního odvětví Unie, nebo od vyvážejících výrobců. Při pokusu o odhad toho, jaké jsou uvedené ceny CIF franko, se situace, kdy vyvážející výrobce prodává prostřednictvím subjektů ve spojení v Unii, pro účely výpočtu cenového podbízení neliší od situace, kdy Komise přímo používá pro srovnání cen CIF franko ceny vyvážejících výrobců při přímém prodeji do Unie. Odkaz na „sjednané ceny“ jak ve věci Kazchrome, tak později ve věci Jindal je proto třeba chápat v jejich náležitém kontextu. |
| --- | --- |

(19)

Společnost Jindal rovněž tvrdila, že ke splnění povinností vyplývajících z rozsudku Soudního dvora musí Komise použít skutečné ceny společnosti Jindal účtované jejím prvním nezávislým odběratelům. Zdůraznila, že Komise nesmí početně zjišťovat ceny prodejních dceřiných společností výrobního odvětví Unie. Tvrdila, že by to bylo v rozporu s bodem 187 rozsudku, ve kterém Tribunál rozhodl: “... že cenami použitými při výpočtu cenového podbízení by měly být ceny sjednané s nezávislými odběrateli, a sice ceny, které mohly být těmito nezávislými odběrateli vzaty v úvahu při rozhodování, zda koupí výrobky výrobního odvětví Unie, nebo výrobky dotčených vyvážejících výrobců, a nikoli ceny na úrovni obchodního mezičlánku“. V tomto ohledu měla Komise za to, že v případě věci Kazchrome (23), tj. zdroje citovaného Tribunálem ve věci Jindal, Tribunál nešel tak daleko, že by učinil kategorický závěr, který nyní činí společnost Jindal (tedy že ve všech případech při výpočtu cenového podbízení záleží na skutečných cenách účtovaných prodejními subjekty ve spojení s vyvážejícími výrobci v EU). Tribunál byl ve věci Kazchrome ve skutečnosti opatrný, jelikož uvedl, „že se závěr vyplývající z výše uvedeného přezkumu týká pouze projednávané věci“ (24). Komise je toho názoru, že ceny CIF franko v přístavech celního odbavení mohou být použity v souvislosti s posuzováním účinků subvencovaného dovozu na ceny prostřednictvím specifických výpočtů cenového podbízení. Na této úrovni dovoz obvykle konkuruje cenám výrobního odvětví Unie, neboť právě na této úrovni se obchodníci rozhodují, zda budou výrobek nakupovat od výrobního odvětví Unie, nebo od vyvážejících výrobců. Při pokusu o odhad toho, jaké jsou uvedené ceny CIF franko, se situace, kdy vyvážející výrobce prodává prostřednictvím subjektů ve spojení v Unii, pro účely výpočtu cenového podbízení neliší od situace, kdy Komise přímo používá pro srovnání cen CIF franko ceny vyvážejících výrobců při přímém prodeji do Unie. Odkaz na „sjednané ceny“ jak ve věci Kazchrome, tak později ve věci Jindal je proto třeba chápat v jejich náležitém kontextu.

že cenami použitými při výpočtu cenového podbízení by měly být ceny sjednané s nezávislými odběrateli, a sice ceny, které mohly být těmito nezávislými odběrateli vzaty v úvahu při rozhodování, zda koupí výrobky výrobního odvětví Unie, nebo výrobky dotčených vyvážejících výrobců, a nikoli ceny na úrovni obchodního mezičlánku

Kazchrome

23

Jindal

Kazchrome

24

Kazchrome

Jindal

| (20) | Společnost Jindal rovněž tvrdila, že Komise by měla opravit i další chyby a chybné výpočty, které byly zjištěny po přijetí sporného nařízení. Jak Komise vysvětlila v oznámení o opětovném zahájení šetření, zjištění, k nimž se dospělo v rámci sporného nařízení, která nebyla napadena, nebo která byla napadena, ale byla rozsudkem Tribunálu zamítnuta nebo Tribunálem nebyla posouzena, a nevedla proto ke zrušení sporného nařízení, zůstávají plně v platnosti (25). Komise proto není povinna zabývat se tvrzeními týkajícími se otázek jiných, než které Tribunál shledal protiprávními. |
| --- | --- |

(20)

Společnost Jindal rovněž tvrdila, že Komise by měla opravit i další chyby a chybné výpočty, které byly zjištěny po přijetí sporného nařízení. Jak Komise vysvětlila v oznámení o opětovném zahájení šetření, zjištění, k nimž se dospělo v rámci sporného nařízení, která nebyla napadena, nebo která byla napadena, ale byla rozsudkem Tribunálu zamítnuta nebo Tribunálem nebyla posouzena, a nevedla proto ke zrušení sporného nařízení, zůstávají plně v platnosti (25). Komise proto není povinna zabývat se tvrzeními týkajícími se otázek jiných, než které Tribunál shledal protiprávními.

25

| (21) | Druhý vyvážející výrobce, společnost Electrosteel Castings Ltd. (dále jen „společnost ECL“), tvrdil, že v případě, že Komise rozhodne, že dovoz společnosti Jindal nebyl příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, měla by znovu posoudit, zda by opatření měla zůstat zachována vůči dovozu společnosti ECL. Rovněž tvrdil, že v případě, že Komise opraví rozpětí u společnosti Jindal, měla by být opravena i jeho rozpětí. Po poskytnutí informací společnost ECL za podpory indické vlády tato tvrzení zopakovala a argumentovala, že přepočítání jejích rozpětí je nezbytným důsledkem opětovného zahájení tohoto řízení. Komise by proto měla provést tento postup z moci úřední. |
| --- | --- |

(21)

Druhý vyvážející výrobce, společnost Electrosteel Castings Ltd. (dále jen „společnost ECL“), tvrdil, že v případě, že Komise rozhodne, že dovoz společnosti Jindal nebyl příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, měla by znovu posoudit, zda by opatření měla zůstat zachována vůči dovozu společnosti ECL. Rovněž tvrdil, že v případě, že Komise opraví rozpětí u společnosti Jindal, měla by být opravena i jeho rozpětí. Po poskytnutí informací společnost ECL za podpory indické vlády tato tvrzení zopakovala a argumentovala, že přepočítání jejích rozpětí je nezbytným důsledkem opětovného zahájení tohoto řízení. Komise by proto měla provést tento postup z moci úřední.

| (22) | Pokud jde o první tvrzení společnosti ECL, Komise uvedla, že (jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění) Komise v tomto případě nepotřebovala přepočítat rozpětí cenového podbízení společnosti ECL. V každém případě i po přepočítání cenového podbízení u společnosti Jindal Komise podle přístupu popsaného v oddíle 3.2 stanovila, že stále existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, jak je uvedeno v oddíle 3.4. Toto tvrzení se tedy stalo bezpředmětným. Komise rovněž zamítla druhé tvrzení, neboť jakékoli přepočítání rozpětí společnosti ECL spadá mimo působnost tohoto řízení. I kdyby bylo zohledněno tvrzení společnosti ECL, že její rozpětí cenového podbízení bylo v mezích rozpětí stanoveného pro společnost Jindal v souladu s přístupem popsaným v oddíle 3.2, Komise uvedla, že u veškerého indického dovozu by stále existovalo cenové podbízení, i když nižší. Taková úroveň cenového podbízení by vzhledem ke specifickým tržním podmínkám u dotčeného výrobku byla významná pro zjištění, že indický dovoz byl skutečnou a podstatnou příčinou zjištěné újmy. Komise se touto otázkou zabývala podrobněji v oddíle 3.4. |
| --- | --- |

(22)

Pokud jde o první tvrzení společnosti ECL, Komise uvedla, že (jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění) Komise v tomto případě nepotřebovala přepočítat rozpětí cenového podbízení společnosti ECL. V každém případě i po přepočítání cenového podbízení u společnosti Jindal Komise podle přístupu popsaného v oddíle 3.2 stanovila, že stále existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, jak je uvedeno v oddíle 3.4. Toto tvrzení se tedy stalo bezpředmětným. Komise rovněž zamítla druhé tvrzení, neboť jakékoli přepočítání rozpětí společnosti ECL spadá mimo působnost tohoto řízení. I kdyby bylo zohledněno tvrzení společnosti ECL, že její rozpětí cenového podbízení bylo v mezích rozpětí stanoveného pro společnost Jindal v souladu s přístupem popsaným v oddíle 3.2, Komise uvedla, že u veškerého indického dovozu by stále existovalo cenové podbízení, i když nižší. Taková úroveň cenového podbízení by vzhledem ke specifickým tržním podmínkám u dotčeného výrobku byla významná pro zjištění, že indický dovoz byl skutečnou a podstatnou příčinou zjištěné újmy. Komise se touto otázkou zabývala podrobněji v oddíle 3.4.

| (23) | Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že Komise by ve své analýze újmy měla zohlednit účinek dovozu na stlačení cen výrobního odvětví Unie. Naopak společnost ECL po poskytnutí informací tvrdila, že tato analýza přesahuje působnost tohoto znovu zahájeného řízení a neměla by být provedena. Komise dospěla k závěru, že analýza stlačení cen je nedílnou součástí analýzy příčinných souvislostí, která mohla být podle zjištění Tribunálu ovlivněna dotčenou chybou. Komise proto analyzovala stlačení cen, jak je uvedeno v oddíle 3.3. |
| --- | --- |

(23)

Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že Komise by ve své analýze újmy měla zohlednit účinek dovozu na stlačení cen výrobního odvětví Unie. Naopak společnost ECL po poskytnutí informací tvrdila, že tato analýza přesahuje působnost tohoto znovu zahájeného řízení a neměla by být provedena. Komise dospěla k závěru, že analýza stlačení cen je nedílnou součástí analýzy příčinných souvislostí, která mohla být podle zjištění Tribunálu ovlivněna dotčenou chybou. Komise proto analyzovala stlačení cen, jak je uvedeno v oddíle 3.3.

3.   PŘEZKUM CENOVÉHO PODBÍZENÍ/STLAČENÍ CEN PŘEDMĚTNÝM DOVOZEM A ROZPĚTÍ ÚJMY, POKUD JDE O SPOLEČNOST JINDAL SAW LIMITED

PŘEZKUM CENOVÉHO PODBÍZENÍ/STLAČENÍ CEN PŘEDMĚTNÝM DOVOZEM A ROZPĚTÍ ÚJMY, POKUD JDE O SPOLEČNOST JINDAL SAW LIMITED

3.1.   Dopad prodeje ze strany společnosti Jindal na stanovení újmy

Dopad prodeje ze strany společnosti Jindal na stanovení újmy

| (24) | Komise připomněla, že dovoz společnosti Jindal představoval pouze 20 % celkového dovozu z Indie v období šetření. Veškerý ostatní dovoz není rozhodnutím Tribunálu dotčen. Jinými slovy, i při odečtení dovozu společnosti Jindal od posouzení účinků na ceny by zjištění ohledně významného cenového podbízení (26) s ohledem na velmi významnou část předmětného dovozu zůstala nedotčena. V tomto ohledu Komise připomněla, že jak posouzení účinků na ceny, tak i stanovení toho, že předmětný dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, jsou prováděny s ohledem na dovoz z dotčené země nebo dotčených zemí jako celku (a nikoli s ohledem na každého vyvážejícího výrobce) (27). Komise proto měla za to, že revize výpočtů cenového podbízení společnosti Jindal neměla vliv na závěr, že celkově došlo k významnému cenovému podbízení ze strany dovozu z Indie. Chyba zjištěná Tribunálem tedy neměla podstatný vliv na celková zjištění učiněná v původním šetření. V tomto smyslu se všechna zjištění týkající se újmy učiněná v původním šetření zahrnují a potvrzují. |
| --- | --- |

(24)

Komise připomněla, že dovoz společnosti Jindal představoval pouze 20 % celkového dovozu z Indie v období šetření. Veškerý ostatní dovoz není rozhodnutím Tribunálu dotčen. Jinými slovy, i při odečtení dovozu společnosti Jindal od posouzení účinků na ceny by zjištění ohledně významného cenového podbízení (26) s ohledem na velmi významnou část předmětného dovozu zůstala nedotčena. V tomto ohledu Komise připomněla, že jak posouzení účinků na ceny, tak i stanovení toho, že předmětný dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, jsou prováděny s ohledem na dovoz z dotčené země nebo dotčených zemí jako celku (a nikoli s ohledem na každého vyvážejícího výrobce) (27). Komise proto měla za to, že revize výpočtů cenového podbízení společnosti Jindal neměla vliv na závěr, že celkově došlo k významnému cenovému podbízení ze strany dovozu z Indie. Chyba zjištěná Tribunálem tedy neměla podstatný vliv na celková zjištění učiněná v původním šetření. V tomto smyslu se všechna zjištění týkající se újmy učiněná v původním šetření zahrnují a potvrzují.

26

27

3.2.   Stanovení cenového podbízení s ohledem na společnost Jindal

Stanovení cenového podbízení s ohledem na společnost Jindal

| (25) | I když, jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, měla Komise za to, že dopad chyby zjištěné Tribunálem by neměl vliv na zjištění Komise ohledně cenového podbízení a újmy, Komise přezkoumala podrobněji otázku, zda by stále existovalo cenové podbízení, pokud jde o společnost Jindal, kdyby se v tomto případě zohlednily zvláštní podmínky na trhu. |
| --- | --- |

(25)

I když, jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, měla Komise za to, že dopad chyby zjištěné Tribunálem by neměl vliv na zjištění Komise ohledně cenového podbízení a újmy, Komise přezkoumala podrobněji otázku, zda by stále existovalo cenové podbízení, pokud jde o společnost Jindal, kdyby se v tomto případě zohlednily zvláštní podmínky na trhu.

| (26) | Tribunál uvedl, že povinnost provést objektivní posouzení vlivu dumpingového dovozu, jak požaduje čl. 3 odst. 2 základního antidumpingového nařízení, vyžaduje, aby bylo provedeno spravedlivé srovnání mezi cenou dotčeného výrobku a cenou obdobného výrobku výrobního odvětví Unie při jeho prodeji na území Unie. Aby byla zajištěna spravedlnost tohoto srovnání, musí být ceny porovnávány na stejné obchodní úrovni (viz bod 176 věci T-301/16). |
| --- | --- |

(26)

Tribunál uvedl, že povinnost provést objektivní posouzení vlivu dumpingového dovozu, jak požaduje čl. 3 odst. 2 základního antidumpingového nařízení, vyžaduje, aby bylo provedeno spravedlivé srovnání mezi cenou dotčeného výrobku a cenou obdobného výrobku výrobního odvětví Unie při jeho prodeji na území Unie. Aby byla zajištěna spravedlnost tohoto srovnání, musí být ceny porovnávány na stejné obchodní úrovni (viz bod 176 věci T-301/16).

| (27) | V tomto případě existuje řada zvláštních charakteristik trhu týkajících se dotčeného výrobku, které jsou popsány níže. |
| --- | --- |

(27)

V tomto případě existuje řada zvláštních charakteristik trhu týkajících se dotčeného výrobku, které jsou popsány níže.

3.2.1.   Dotčený výrobek a dotčené společnosti

Dotčený výrobek a dotčené společnosti

| (28) | Dotčeným výrobkem jsou trouby a trubky z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) (dále jen „trubky z tvárné litiny“), s výjimkou trub a trubek z tvárné litiny bez vnitřního a vnějšího povlaku („holé trubky“), pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 7303 00 10 a ex 7303 00 90 (kódy TARIC 7303001010 a 7303009010). |
| --- | --- |

(28)

Dotčeným výrobkem jsou trouby a trubky z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) (dále jen „trubky z tvárné litiny“), s výjimkou trub a trubek z tvárné litiny bez vnitřního a vnějšího povlaku („holé trubky“), pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 7303 00 10 a ex 7303 00 90 (kódy TARIC 7303001010 a 7303009010).

| (29) | Komise připomněla, že dvě (ze tří) skupin společností vyrábějících dotčený výrobek spolupracovaly jakožto výrobní odvětví Unie (představující přibližně 96 % celkové výroby). Skupina SG PAM Group (dále jen „skupina SG PAM“) prodávala nezávislým odběratelům v Unii prostřednictvím svých tří výrobních společností se sídlem ve Francii, Německu a Španělsku, jakož i prostřednictvím mnoha prodejních dceřiných společností se sídlem v různých členských státech (28). Druhá skupina výrobců v Unii, společnost Duktus Rohrsysteme GmbH, prodávala od své německé výrobní společnosti a prostřednictvím jedné prodejní dceřiné společnosti (29). Společnost Jindal pak prodávala dotčený výrobek v Unii prostřednictvím tří prodejních dceřiných společností se sídlem v Itálii, Španělsku a Spojeném království (30). |
| --- | --- |

(29)

Komise připomněla, že dvě (ze tří) skupin společností vyrábějících dotčený výrobek spolupracovaly jakožto výrobní odvětví Unie (představující přibližně 96 % celkové výroby). Skupina SG PAM Group (dále jen „skupina SG PAM“) prodávala nezávislým odběratelům v Unii prostřednictvím svých tří výrobních společností se sídlem ve Francii, Německu a Španělsku, jakož i prostřednictvím mnoha prodejních dceřiných společností se sídlem v různých členských státech (28). Druhá skupina výrobců v Unii, společnost Duktus Rohrsysteme GmbH, prodávala od své německé výrobní společnosti a prostřednictvím jedné prodejní dceřiné společnosti (29). Společnost Jindal pak prodávala dotčený výrobek v Unii prostřednictvím tří prodejních dceřiných společností se sídlem v Itálii, Španělsku a Spojeném království (30).

28

29

30

3.2.2.   Specifičnost trhu s trubkami z tvárné litiny v Unii

Specifičnost trhu s trubkami z tvárné litiny v Unii

a)   
  Prodejní kanály/typy odběratelů

Prodejní kanály/typy odběratelů

| (30) | Hlavním použitím trubek z tvárné litiny je přeprava vody a odpadních vod. Většina poptávky po dotčeném výrobku tedy v konečném důsledku pochází od společností zabývajících se dodávkami vody a úpravou odpadních vod. Tyto společnosti používají trubky z tvárné litiny ve velkých infrastrukturních projektech a jejich nákupy podléhají přímo či nepřímo zadávání veřejných zakázek prostřednictvím veřejných zadávacích řízení. Jak je uvedeno v podnětu (31), trubky z tvárné litiny se prodávají buď přímo smluvním dodavatelům nebo vodohospodářským společnostem (tj. prodej uživatelům), nebo nepřímo prostřednictvím obchodníků (tj. prodej distributorům). I když je velká část trubek z tvárné litiny nejprve prodána stavebním společnostem, tyto společnosti se účastní zadávacích řízení pro společnosti zabývající se dodávkami vody a úpravou odpadních vod, takže tlak na nabídkovou cenu je nakonec téměř vždy přítomen. Většina prodeje trubek z tvárné litiny na trhu Unie je tedy přímo nebo nepřímo vázána na zadávací řízení v různých členských státech. |
| --- | --- |

(30)

Hlavním použitím trubek z tvárné litiny je přeprava vody a odpadních vod. Většina poptávky po dotčeném výrobku tedy v konečném důsledku pochází od společností zabývajících se dodávkami vody a úpravou odpadních vod. Tyto společnosti používají trubky z tvárné litiny ve velkých infrastrukturních projektech a jejich nákupy podléhají přímo či nepřímo zadávání veřejných zakázek prostřednictvím veřejných zadávacích řízení. Jak je uvedeno v podnětu (31), trubky z tvárné litiny se prodávají buď přímo smluvním dodavatelům nebo vodohospodářským společnostem (tj. prodej uživatelům), nebo nepřímo prostřednictvím obchodníků (tj. prodej distributorům). I když je velká část trubek z tvárné litiny nejprve prodána stavebním společnostem, tyto společnosti se účastní zadávacích řízení pro společnosti zabývající se dodávkami vody a úpravou odpadních vod, takže tlak na nabídkovou cenu je nakonec téměř vždy přítomen. Většina prodeje trubek z tvárné litiny na trhu Unie je tedy přímo nebo nepřímo vázána na zadávací řízení v různých členských státech.

31

| (31) | Skupina SG PAM prodala přibližně 75 % své produkce uživatelům a zbývajících 25 % distributorům, kteří nejsou ve spojení. Společnost Duktus měla jinou strukturu prodeje, jelikož prodávala hlavně distributorům, kteří nejsou ve spojení (téměř 90 % prodeje). Avšak vzhledem k tomu, že prodej společnosti Duktus představoval pouze malý podíl prodeje výrobního odvětví Unie, Komise potvrdila, že nejméně 65 % prodeje výrobního odvětví Unie bylo určeno přímo uživatelům. |
| --- | --- |

(31)

Skupina SG PAM prodala přibližně 75 % své produkce uživatelům a zbývajících 25 % distributorům, kteří nejsou ve spojení. Společnost Duktus měla jinou strukturu prodeje, jelikož prodávala hlavně distributorům, kteří nejsou ve spojení (téměř 90 % prodeje). Avšak vzhledem k tomu, že prodej společnosti Duktus představoval pouze malý podíl prodeje výrobního odvětví Unie, Komise potvrdila, že nejméně 65 % prodeje výrobního odvětví Unie bylo určeno přímo uživatelům.

| (32) | Společnost Jindal měla podobnou strukturu prodeje odběratelům jako výrobní odvětví Unie, tj. prodávala více než 70 % uživatelům a přibližně 30 % distributorům, kteří nejsou ve spojení. |
| --- | --- |

(32)

Společnost Jindal měla podobnou strukturu prodeje odběratelům jako výrobní odvětví Unie, tj. prodávala více než 70 % uživatelům a přibližně 30 % distributorům, kteří nejsou ve spojení.

| (33) | Komise proto dospěla k závěru, že společnost Jindal a výrobní odvětví Unie prodávaly dotčený výrobek podobným typům odběratelů v podobném poměru. |
| --- | --- |

(33)

Komise proto dospěla k závěru, že společnost Jindal a výrobní odvětví Unie prodávaly dotčený výrobek podobným typům odběratelů v podobném poměru.

b)   
  Přímý prodej od výrobců versus prodej prostřednictvím prodejních dceřiných společností

Přímý prodej od výrobců versus prodej prostřednictvím prodejních dceřiných společností

| (34) | Skupina SG PAM měla územní strukturu prodeje, tj. její subjekty se zaměřovaly na místní trhy, na nichž byly přítomny. To platilo jak pro výrobce ve skupině SG PAM, tak pro její prodejní dceřiné společnosti. Například SG PAM France byla jediným subjektem ze skupiny SG PAM, který prodával přímo konečným uživatelům ve Francii. I v případě, že určitý typ výrobku byl vyroben společností SG PAM Germany nebo Spain, byl tento typ výrobku nejprve znovu prodán interně společnosti SG PAM France a pouze poté byl společností SG PAM France prodán konečnému uživateli. Stejně tak byla společnost SG PAM Belgium jediným prodejním subjektem v Belgii [a Lucembursku], společnost SG PAM UK ve Spojeném království [a Irsku], společnost SG PAM Italy jediným prodejním subjektem v Itálii atd. Jinými slovy, tři vyrábějící subjekty neprodávaly přímo uživatelům na trzích, kde byly přítomny jiné prodejní subjekty nebo prodejní dceřiná společnost. Tato struktura odráží skutečnost, že trh je řízen zadávacími řízeními, jež organizují obce/podniky veřejných služeb v členských státech, a proto je na každém trhu zapotřebí příslušné obchodní zastoupení. |
| --- | --- |

(34)

Skupina SG PAM měla územní strukturu prodeje, tj. její subjekty se zaměřovaly na místní trhy, na nichž byly přítomny. To platilo jak pro výrobce ve skupině SG PAM, tak pro její prodejní dceřiné společnosti. Například SG PAM France byla jediným subjektem ze skupiny SG PAM, který prodával přímo konečným uživatelům ve Francii. I v případě, že určitý typ výrobku byl vyroben společností SG PAM Germany nebo Spain, byl tento typ výrobku nejprve znovu prodán interně společnosti SG PAM France a pouze poté byl společností SG PAM France prodán konečnému uživateli. Stejně tak byla společnost SG PAM Belgium jediným prodejním subjektem v Belgii [a Lucembursku], společnost SG PAM UK ve Spojeném království [a Irsku], společnost SG PAM Italy jediným prodejním subjektem v Itálii atd. Jinými slovy, tři vyrábějící subjekty neprodávaly přímo uživatelům na trzích, kde byly přítomny jiné prodejní subjekty nebo prodejní dceřiná společnost. Tato struktura odráží skutečnost, že trh je řízen zadávacími řízeními, jež organizují obce/podniky veřejných služeb v členských státech, a proto je na každém trhu zapotřebí příslušné obchodní zastoupení.

| (35) | Společnost Duktus měla rovněž lokalizovanou strukturu prodeje, jelikož prodávala více než 50 % své produkce na svém domácím trhu v Německu. Společnost Duktus měla pouze jednu prodejní dceřinou společnost Duktus Czech Republic (dále jen „společnost Duktus CZ“), která prodávala pouze v České republice a na Slovensku. Prodej společnosti Duktus CZ byl relativně malý a představoval přibližně 10 % veškerého prodeje společnosti Duktus. Společnost Jindal uskutečňovala na těchto dvou trzích pouze minimální prodej (méně než 1 %). |
| --- | --- |

(35)

Společnost Duktus měla rovněž lokalizovanou strukturu prodeje, jelikož prodávala více než 50 % své produkce na svém domácím trhu v Německu. Společnost Duktus měla pouze jednu prodejní dceřinou společnost Duktus Czech Republic (dále jen „společnost Duktus CZ“), která prodávala pouze v České republice a na Slovensku. Prodej společnosti Duktus CZ byl relativně malý a představoval přibližně 10 % veškerého prodeje společnosti Duktus. Společnost Jindal uskutečňovala na těchto dvou trzích pouze minimální prodej (méně než 1 %).

| (36) | Komise provedla podrobnou analýzu cen pro skupinu SG PAM, aby určila strukturu cen u přímého prodeje z továrny a nepřímého prodeje prostřednictvím jejích prodejních dceřiných společností. Skupina SG PAM je zdaleka největším výrobcem v Unii a realizuje 80 % prodeje spolupracujících výrobců v Unii a 90 % výroby (32). Komise porovnala prodejní ceny 10 nejprodávanějších typů výrobku (33) u tří výrobních společností skupiny SG PAM a jejích dvou největších prodejních dceřiných společností, které prodávají podobné objemy. Z tohoto srovnání vyplynuly značné rozdíly v cenách v rámci jednoho typu výrobku. Zejména prodejní dceřiné společnosti měly často nižší ceny než prodej ze strany výrobců, ale i naopak. Důvodem možná je, jak bylo vysvětleno výše, že trh s dotčeným výrobkem je patrně ovlivněn používáním zadávacích řízení. V závislosti na zeměpisném trhu se cena dotčeného typu výrobku může lišit. Pokud jde o zeměpisné trhy, Komise zjistila, že v zásadě byl na určitém zeměpisném trhu použit pouze jeden prodejní kanál, jak je popsáno v 34. bodě odůvodnění. Proto nebylo možné na stejném zeměpisném trhu provádět srovnání struktury cen reprezentativních objemů mezi prodejem od výrobních společností a prodejem prostřednictvím domácích prodejních subjektů. |
| --- | --- |

(36)

Komise provedla podrobnou analýzu cen pro skupinu SG PAM, aby určila strukturu cen u přímého prodeje z továrny a nepřímého prodeje prostřednictvím jejích prodejních dceřiných společností. Skupina SG PAM je zdaleka největším výrobcem v Unii a realizuje 80 % prodeje spolupracujících výrobců v Unii a 90 % výroby (32). Komise porovnala prodejní ceny 10 nejprodávanějších typů výrobku (33) u tří výrobních společností skupiny SG PAM a jejích dvou největších prodejních dceřiných společností, které prodávají podobné objemy. Z tohoto srovnání vyplynuly značné rozdíly v cenách v rámci jednoho typu výrobku. Zejména prodejní dceřiné společnosti měly často nižší ceny než prodej ze strany výrobců, ale i naopak. Důvodem možná je, jak bylo vysvětleno výše, že trh s dotčeným výrobkem je patrně ovlivněn používáním zadávacích řízení. V závislosti na zeměpisném trhu se cena dotčeného typu výrobku může lišit. Pokud jde o zeměpisné trhy, Komise zjistila, že v zásadě byl na určitém zeměpisném trhu použit pouze jeden prodejní kanál, jak je popsáno v 34. bodě odůvodnění. Proto nebylo možné na stejném zeměpisném trhu provádět srovnání struktury cen reprezentativních objemů mezi prodejem od výrobních společností a prodejem prostřednictvím domácích prodejních subjektů.

32

33

| (37) | Komise proto dospěla k závěru, že prodej přímo ze strany výrobce nebo prodej prostřednictvím prodejních subjektů výrobce neměl žádný patrný dopad na úroveň cen tohoto prodeje odběrateli. Zejména bylo zjištěno, že prodej prostřednictvím subjektu ve spojení nevedl k vyšším cenám než prodej uskutečněný přímo výrobcem, a to z důvodu tlaku na nabídkové ceny a odlišné úrovně cen v závislosti na zeměpisné poloze. I kdyby výrobní odvětví Unie uskutečňovalo konečný prodej svých výrobních společností na svých domácích trzích, jednalo by se o prodej stejnému typu odběratelů jako u prodeje jeho prodejních dceřiných společností v jiných členských státech. Na základě této podrobné analýzy cen účtovaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie proto Komise považovala za vhodné považovat přímý prodej a nepřímý prodej prostřednictvím prodejních dceřiných společností za uskutečněný na stejné obchodní úrovni. |
| --- | --- |

(37)

Komise proto dospěla k závěru, že prodej přímo ze strany výrobce nebo prodej prostřednictvím prodejních subjektů výrobce neměl žádný patrný dopad na úroveň cen tohoto prodeje odběrateli. Zejména bylo zjištěno, že prodej prostřednictvím subjektu ve spojení nevedl k vyšším cenám než prodej uskutečněný přímo výrobcem, a to z důvodu tlaku na nabídkové ceny a odlišné úrovně cen v závislosti na zeměpisné poloze. I kdyby výrobní odvětví Unie uskutečňovalo konečný prodej svých výrobních společností na svých domácích trzích, jednalo by se o prodej stejnému typu odběratelů jako u prodeje jeho prodejních dceřiných společností v jiných členských státech. Na základě této podrobné analýzy cen účtovaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie proto Komise považovala za vhodné považovat přímý prodej a nepřímý prodej prostřednictvím prodejních dceřiných společností za uskutečněný na stejné obchodní úrovni.

3.2.3.   Celkový závěr a rozpětí cenového podbízení společnosti Jindal

Celkový závěr a rozpětí cenového podbízení společnosti Jindal

| (38) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že odvětví trubek z tvárné litiny má několik specifik, což jí umožnilo dospět k závěru, že prodej výrobního odvětví Unie a prodej společnosti Jindal probíhal na stejné obchodní úrovni:






  — | jak výrobní odvětví Unie, tak společnost Jindal měly obdobný podíl přímého prodeje uživatelům (přibližně 70 %) a nepřímého prodeje prostřednictvím obchodníků/distributorů (přibližně 30 %), |
| --- | --- | --- |

(38)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že odvětví trubek z tvárné litiny má několik specifik, což jí umožnilo dospět k závěru, že prodej výrobního odvětví Unie a prodej společnosti Jindal probíhal na stejné obchodní úrovni:

—

jak výrobní odvětví Unie, tak společnost Jindal měly obdobný podíl přímého prodeje uživatelům (přibližně 70 %) a nepřímého prodeje prostřednictvím obchodníků/distributorů (přibližně 30 %),

| — | obecně platí, že přímý prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení, uskutečňovaný výrobci v Unii nesledoval jiný cenový trend než prodej uskutečněný prostřednictvím jejich prodejních dceřiných společností, |
| --- | --- |

—

obecně platí, že přímý prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení, uskutečňovaný výrobci v Unii nesledoval jiný cenový trend než prodej uskutečněný prostřednictvím jejich prodejních dceřiných společností,

| — | trh je motivován zadávacími řízeními a výsledkem je téměř vždy značný tlak na ceny. Dodatečné náklady spojené s existencí prodejních subjektů ve spojení u vyvážejících výrobců i u výrobního odvětví Unie nemusely být nutně přeneseny na konečné nezávislé odběratele, o čemž svědčí skutečnost, že nebyl žádný patrný rozdíl ve struktuře cen u přímého a nepřímého prodeje. |
| --- | --- |

—

trh je motivován zadávacími řízeními a výsledkem je téměř vždy značný tlak na ceny. Dodatečné náklady spojené s existencí prodejních subjektů ve spojení u vyvážejících výrobců i u výrobního odvětví Unie nemusely být nutně přeneseny na konečné nezávislé odběratele, o čemž svědčí skutečnost, že nebyl žádný patrný rozdíl ve struktuře cen u přímého a nepřímého prodeje.

| (39) | S ohledem na zjištění Tribunálu ve věci T-301/16 a zejména na prohlášení uvedená v bodě 184 rozsudku, jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, Komise nenalezla důkazy o tom, že dodatečné náklady a zisková rozpětí prodejních subjektů výrobců v Unii obecně vedly k vyšším cenám pro nezávislé odběratele, a to z důvodů uvedených v 36. a 37. bodě odůvodnění. Zvláštnosti trhu v některých případech ukazují, že ne vždy se náklady generované zprostředkujícími prodejními subjekty a zisky mohou automaticky promítnout do ceny, jako je tomu v tomto případě, jak Tribunál rovněž implicitně uznal doplněním slova „obecně“. |
| --- | --- |

(39)

S ohledem na zjištění Tribunálu ve věci T-301/16 a zejména na prohlášení uvedená v bodě 184 rozsudku, jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, Komise nenalezla důkazy o tom, že dodatečné náklady a zisková rozpětí prodejních subjektů výrobců v Unii obecně vedly k vyšším cenám pro nezávislé odběratele, a to z důvodů uvedených v 36. a 37. bodě odůvodnění. Zvláštnosti trhu v některých případech ukazují, že ne vždy se náklady generované zprostředkujícími prodejními subjekty a zisky mohou automaticky promítnout do ceny, jako je tomu v tomto případě, jak Tribunál rovněž implicitně uznal doplněním slova „obecně“.

| (40) | Nicméně za účelem splnění povinností vyplývajících z rozsudku a zejména z prohlášení učiněných Tribunálem v bodě 184 uvedeného rozsudku Komise zkoumala, zda by existovalo cenové podbízení i při srovnání cen pro prvního nezávislého odběratele na úrovni prodejních subjektů, ať už se jedná přímo o výrobní společnosti, nebo o prodejní dceřinou společnost. Tímto zkoumáním nebyla dotčena výše uvedená zjištění. |
| --- | --- |

(40)

Nicméně za účelem splnění povinností vyplývajících z rozsudku a zejména z prohlášení učiněných Tribunálem v bodě 184 uvedeného rozsudku Komise zkoumala, zda by existovalo cenové podbízení i při srovnání cen pro prvního nezávislého odběratele na úrovni prodejních subjektů, ať už se jedná přímo o výrobní společnosti, nebo o prodejní dceřinou společnost. Tímto zkoumáním nebyla dotčena výše uvedená zjištění.

| (41) | Komise proto použila konečné prodejní ceny pro prvního nezávislého odběratele v Unii na obou stranách (u výrobního odvětví Unie i společnosti Jindal) upravené o povolenky. V případě potřeby Komise upravila uvedenou konečnou cenu pro prvního nezávislého odběratele o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, balení, úvěry, záruky a provize mezi společností realizující prodej a odběratelem, který není ve spojení. Výsledkem bylo rozpětí cenového podbízení ve výši 3,1 %. |
| --- | --- |

(41)

Komise proto použila konečné prodejní ceny pro prvního nezávislého odběratele v Unii na obou stranách (u výrobního odvětví Unie i společnosti Jindal) upravené o povolenky. V případě potřeby Komise upravila uvedenou konečnou cenu pro prvního nezávislého odběratele o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, balení, úvěry, záruky a provize mezi společností realizující prodej a odběratelem, který není ve spojení. Výsledkem bylo rozpětí cenového podbízení ve výši 3,1 %.

| (42) | Přezkum specifické situace týkající se společnosti Jindal proto ukázal, že prodejní ceny společnosti Jindal se podbízely prodejním cenám výrobního odvětví Unie, i když na nižší úrovni, než bylo stanoveno v původním šetření. Jak je vysvětleno níže, takové cenové podbízení lze považovat za významné při takové situaci na trhu, kdy má význam cenová citlivost. |
| --- | --- |

(42)

Přezkum specifické situace týkající se společnosti Jindal proto ukázal, že prodejní ceny společnosti Jindal se podbízely prodejním cenám výrobního odvětví Unie, i když na nižší úrovni, než bylo stanoveno v původním šetření. Jak je vysvětleno níže, takové cenové podbízení lze považovat za významné při takové situaci na trhu, kdy má význam cenová citlivost.

3.3.   Stlačování cen

Stlačování cen

| (43) | V každém případě, i kdyby bylo revidované rozpětí cenového podbízení společnosti Jindal považováno za okrajové nebo nevhodné, dospěla Komise k závěru, že předmětný dovoz měl přesto negativní účinky na ceny prodeje v Unii. |
| --- | --- |

(43)

V každém případě, i kdyby bylo revidované rozpětí cenového podbízení společnosti Jindal považováno za okrajové nebo nevhodné, dospěla Komise k závěru, že předmětný dovoz měl přesto negativní účinky na ceny prodeje v Unii.

| (44) | Dumpingový dovoz může mít významný dopad na trh, zejména tehdy, jsou-li výrobky homogenní a má-li význam cenová citlivost. Trubky z tvárné litiny jsou výrobky s vysokou cenovou citlivostí a u tohoto typu výrobků může mít i malý cenový rozdíl velký dopad na trh. |
| --- | --- |

(44)

Dumpingový dovoz může mít významný dopad na trh, zejména tehdy, jsou-li výrobky homogenní a má-li význam cenová citlivost. Trubky z tvárné litiny jsou výrobky s vysokou cenovou citlivostí a u tohoto typu výrobků může mít i malý cenový rozdíl velký dopad na trh.

| (45) | Trubky z tvárné litiny jsou výrobky vymezené technickými normami. Proto u stejného typu výrobku existuje relativně malý rozdíl v kvalitě, což činí ceny nejdůležitějším faktorem při rozhodování o nákupu. Kromě toho jsou hlavním prodejním kanálem přímá a nepřímá zadávací řízení, u nichž hraje velmi významnou roli logika nejnižší nabídky. Tato logika platí pro přímou účast výrobců a jejich prodejních dceřiných společností na zadávacích řízeních, ale i pro nepřímou účast, když dodávají výrobky jiným společnostem, jež se zadávacích řízení účastní. Tyto společnosti jsou obvykle stavební podniky, které reagují na zadávací řízení veřejných zadavatelů (městské rady, vodárenské společnosti atd.). Tato zadávací řízení zahrnují jak dodávky, tak instalaci potrubí. Jelikož jsou zadávací řízení obvykle otevřena všem uchazečům, byly všechny společnosti pod tlakem, aby snížily své ceny, a sladily se tak s nejnižší nabídkou, aby získaly zakázku. |
| --- | --- |

(45)

Trubky z tvárné litiny jsou výrobky vymezené technickými normami. Proto u stejného typu výrobku existuje relativně malý rozdíl v kvalitě, což činí ceny nejdůležitějším faktorem při rozhodování o nákupu. Kromě toho jsou hlavním prodejním kanálem přímá a nepřímá zadávací řízení, u nichž hraje velmi významnou roli logika nejnižší nabídky. Tato logika platí pro přímou účast výrobců a jejich prodejních dceřiných společností na zadávacích řízeních, ale i pro nepřímou účast, když dodávají výrobky jiným společnostem, jež se zadávacích řízení účastní. Tyto společnosti jsou obvykle stavební podniky, které reagují na zadávací řízení veřejných zadavatelů (městské rady, vodárenské společnosti atd.). Tato zadávací řízení zahrnují jak dodávky, tak instalaci potrubí. Jelikož jsou zadávací řízení obvykle otevřena všem uchazečům, byly všechny společnosti pod tlakem, aby snížily své ceny, a sladily se tak s nejnižší nabídkou, aby získaly zakázku.

| (46) | Za těchto zvláštních okolností byly ceny dotčeného výrobku stlačeny rychlým nárůstem dumpingového dovozu z Indie, jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění, a cenové podbízení samo o sobě plně neodráželo negativní dopad dumpingového dovozu na cenu výrobního odvětví Unie. Jak je vysvětleno ve sporném nařízení (34), zatímco indický prodej a podíl na trhu během období šetření podstatně vzrostly, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl mnohem více než spotřeba a výrobní odvětví Unie přišlo o 11 % prodeje a jeho podíl na trhu klesl o 4 %. Pokračující tlak vyvíjený levným dumpingovým dovozem (35) neumožnil výrobnímu odvětví Unie přizpůsobit své prodejní ceny. |
| --- | --- |

(46)

Za těchto zvláštních okolností byly ceny dotčeného výrobku stlačeny rychlým nárůstem dumpingového dovozu z Indie, jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění, a cenové podbízení samo o sobě plně neodráželo negativní dopad dumpingového dovozu na cenu výrobního odvětví Unie. Jak je vysvětleno ve sporném nařízení (34), zatímco indický prodej a podíl na trhu během období šetření podstatně vzrostly, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl mnohem více než spotřeba a výrobní odvětví Unie přišlo o 11 % prodeje a jeho podíl na trhu klesl o 4 %. Pokračující tlak vyvíjený levným dumpingovým dovozem (35) neumožnil výrobnímu odvětví Unie přizpůsobit své prodejní ceny.

34

35

| (47) | Komise proto dospěla k závěru, že i kdyby měla být zpochybněna existence cenového podbízení, došlo by v tomto případě ke stlačení cen v důsledku předmětného dovozu. |
| --- | --- |

(47)

Komise proto dospěla k závěru, že i kdyby měla být zpochybněna existence cenového podbízení, došlo by v tomto případě ke stlačení cen v důsledku předmětného dovozu.

3.4.   Příčinná souvislost

Příčinná souvislost

| (48) | Komise dále zkoumala, zda by s ohledem na revizi rozpětí cenového podbízení u společnosti Jindal a/nebo na alternativní zjištění o stlačení cen stále existovala příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou. V tomto ohledu Komise připomněla, že dovoz společnosti Jindal představoval pouze přibližně 20 % dumpingového dovozu. Komise rovněž zjistila, že přepočtené nižší rozpětí cenového podbízení u prodeje společnosti Jindal nezměnilo skutečnost, že i u veškerého dalšího dovozu z Indie docházelo k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno v 22. bodě odůvodnění, jelikož uvedený dovoz nebyl předmětem zjištění Tribunálu. Revidované rozpětí cenového podbízení společnosti Jindal spolu s významným rozpětím cenového podbízení zjištěným u většiny indického dovozu v původním šetření potvrzují původní zjištění Komise ohledně existence podstatné újmy, jakož i příčinné souvislosti v tomto případě. |
| --- | --- |

(48)

Komise dále zkoumala, zda by s ohledem na revizi rozpětí cenového podbízení u společnosti Jindal a/nebo na alternativní zjištění o stlačení cen stále existovala příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou. V tomto ohledu Komise připomněla, že dovoz společnosti Jindal představoval pouze přibližně 20 % dumpingového dovozu. Komise rovněž zjistila, že přepočtené nižší rozpětí cenového podbízení u prodeje společnosti Jindal nezměnilo skutečnost, že i u veškerého dalšího dovozu z Indie docházelo k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno v 22. bodě odůvodnění, jelikož uvedený dovoz nebyl předmětem zjištění Tribunálu. Revidované rozpětí cenového podbízení společnosti Jindal spolu s významným rozpětím cenového podbízení zjištěným u většiny indického dovozu v původním šetření potvrzují původní zjištění Komise ohledně existence podstatné újmy, jakož i příčinné souvislosti v tomto případě.

| (49) | Komise poté provedla celkovou analýzu příčinné souvislosti mezi zjištěnou újmou a veškerým dumpingovým dovozem z Indie, a to i s ohledem na alternativní zjištění o stlačení cen. |
| --- | --- |

(49)

Komise poté provedla celkovou analýzu příčinné souvislosti mezi zjištěnou újmou a veškerým dumpingovým dovozem z Indie, a to i s ohledem na alternativní zjištění o stlačení cen.

| (50) | Komise zjistila, že ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům byla velmi nízká. Konkurenční tlak dumpingového dovozu znemožnil výrobnímu odvětví Unie dostatečně zvýšit své ceny za účelem zlepšení své finanční situace. Nízká ziskovost ukazuje, že dumpingový dovoz stlačil ceny výrobního odvětví Unie a zabránil mu v jejich zvýšení v zájmu dosažení udržitelných úrovní ziskovosti. |
| --- | --- |

(50)

Komise zjistila, že ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům byla velmi nízká. Konkurenční tlak dumpingového dovozu znemožnil výrobnímu odvětví Unie dostatečně zvýšit své ceny za účelem zlepšení své finanční situace. Nízká ziskovost ukazuje, že dumpingový dovoz stlačil ceny výrobního odvětví Unie a zabránil mu v jejich zvýšení v zájmu dosažení udržitelných úrovní ziskovosti.

| (51) | Kromě toho, jak je uvedeno ve sporném nařízení (79. a 80. bod odůvodnění), objem dumpingového dovozu se výrazně zvýšil navzdory zmenšujícímu se trhu. Dumpingový dovoz vzrostl v posuzovaném období o více než 10 %. V tomto ohledu stanoví čl. 3 odst. 6 základního antidumpingového nařízení, že za podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie může být odpovědný i samotný objem dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(51)

Kromě toho, jak je uvedeno ve sporném nařízení (79. a 80. bod odůvodnění), objem dumpingového dovozu se výrazně zvýšil navzdory zmenšujícímu se trhu. Dumpingový dovoz vzrostl v posuzovaném období o více než 10 %. V tomto ohledu stanoví čl. 3 odst. 6 základního antidumpingového nařízení, že za podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie může být odpovědný i samotný objem dumpingového dovozu.

| (52) | Komise proto dospěla k závěru, že i přes nižší úroveň opětovně stanoveného cenového podbízení pro společnost Jindal docházelo u veškerého dovozu k cenovému podbízení vůči prodeji výrobního odvětví Unie. Stále tedy existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z Indie a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Kromě toho, i kdyby mohla být zpochybněna zjištění týkající se cenového podbízení s ohledem na předmětný dovoz, dospěla Komise k závěru, že indický dovoz způsobil významné stlačení cen, a proto se potvrzují původní zjištění o újmě/příčinných souvislostech. |
| --- | --- |

(52)

Komise proto dospěla k závěru, že i přes nižší úroveň opětovně stanoveného cenového podbízení pro společnost Jindal docházelo u veškerého dovozu k cenovému podbízení vůči prodeji výrobního odvětví Unie. Stále tedy existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z Indie a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Kromě toho, i kdyby mohla být zpochybněna zjištění týkající se cenového podbízení s ohledem na předmětný dovoz, dospěla Komise k závěru, že indický dovoz způsobil významné stlačení cen, a proto se potvrzují původní zjištění o újmě/příčinných souvislostech.

3.5.   Rozpětí újmy

Rozpětí újmy

| (53) | Tribunál v bodě 194 rozsudku ve věci T-301/16 konstatoval, že kdyby Komise správně vypočítala cenové podbízení, nelze vyloučit, že rozpětí újmy výrobního odvětví Unie mohlo být stanoveno na úrovni nižší, než je úroveň dumpingové rozpětí. |
| --- | --- |

(53)

Tribunál v bodě 194 rozsudku ve věci T-301/16 konstatoval, že kdyby Komise správně vypočítala cenové podbízení, nelze vyloučit, že rozpětí újmy výrobního odvětví Unie mohlo být stanoveno na úrovni nižší, než je úroveň dumpingové rozpětí.

| (54) | Komise zaprvé konstatuje, že pravidla pro určení rozpětí újmy, která byla použitelná v době ukončení šetření, které vedlo k přijetí opatření, byla změněna nařízením (EU) 2016/1036. Nová pravidla vyžadují za výjimečných okolností pouze výpočet rozpětí újmy. |
| --- | --- |

(54)

Komise zaprvé konstatuje, že pravidla pro určení rozpětí újmy, která byla použitelná v době ukončení šetření, které vedlo k přijetí opatření, byla změněna nařízením (EU) 2016/1036. Nová pravidla vyžadují za výjimečných okolností pouze výpočet rozpětí újmy.

| (55) | Zadruhé Komise připomněla, že analýza cenového podbízení a určení rozpětí újmy sledují odlišné cíle. Cílem analýzy cenového podbízení je určit, zda má předmětný dovoz dopad na ceny výrobního odvětví Unie. Zjištění týkající se cenového podbízení jsou jedním z prvků, které Komise zohledňuje při analýze újmy a příčinné souvislosti. Naopak cílem stanovení rozpětí újmy je přezkoumat, zda by clo nižší než zjištěné dumpingové rozpětí postačovalo k odstranění újmy. Na rozdíl od stanovení újmy a podrobných povinností uvedených v článku 3 základního antidumpingového nařízení zákonodárce nestanovil komplexní soubor pravidel pro způsob, jakým by Komise měla odhadnout takovou úroveň cla. Článek 9 antidumpingového nařízení platného v té době jednoduše stanovil, že „výše antidumpingového cla nesmí přesahovat zjištěné dumpingové rozpětí a musí být nižší než toto rozpětí, pokud menší clo postačuje k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie“. V daném případě vypočítala Komise cenu dostatečnou k pokrytí výrobních nákladů výrobního odvětví Unie navýšenou o přiměřenou výši zisku (tzv. „cena, která nepůsobí újmu“). Tato cena byla srovnána s dovozní cenou. Tento rozdíl v ceně byl vyjádřen jako procentní podíl ceny CIF dováženého výrobku, takže tento procentní podíl nebo rozpětí pak mohly být srovnány s výší zjištěného dumpingu (rovněž vyjádřenou na základě cen CIF). Ať již bylo clo založeno na rozpětí újmy, nebo na dumpingovém rozpětí, použije se vždy na cenu CIF dovážených výrobků, když jsou tyto výrobky v Unii celně odbaveny. |
| --- | --- |

(55)

Zadruhé Komise připomněla, že analýza cenového podbízení a určení rozpětí újmy sledují odlišné cíle. Cílem analýzy cenového podbízení je určit, zda má předmětný dovoz dopad na ceny výrobního odvětví Unie. Zjištění týkající se cenového podbízení jsou jedním z prvků, které Komise zohledňuje při analýze újmy a příčinné souvislosti. Naopak cílem stanovení rozpětí újmy je přezkoumat, zda by clo nižší než zjištěné dumpingové rozpětí postačovalo k odstranění újmy. Na rozdíl od stanovení újmy a podrobných povinností uvedených v článku 3 základního antidumpingového nařízení zákonodárce nestanovil komplexní soubor pravidel pro způsob, jakým by Komise měla odhadnout takovou úroveň cla. Článek 9 antidumpingového nařízení platného v té době jednoduše stanovil, že „výše antidumpingového cla nesmí přesahovat zjištěné dumpingové rozpětí a musí být nižší než toto rozpětí, pokud menší clo postačuje k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie“. V daném případě vypočítala Komise cenu dostatečnou k pokrytí výrobních nákladů výrobního odvětví Unie navýšenou o přiměřenou výši zisku (tzv. „cena, která nepůsobí újmu“). Tato cena byla srovnána s dovozní cenou. Tento rozdíl v ceně byl vyjádřen jako procentní podíl ceny CIF dováženého výrobku, takže tento procentní podíl nebo rozpětí pak mohly být srovnány s výší zjištěného dumpingu (rovněž vyjádřenou na základě cen CIF). Ať již bylo clo založeno na rozpětí újmy, nebo na dumpingovém rozpětí, použije se vždy na cenu CIF dovážených výrobků, když jsou tyto výrobky v Unii celně odbaveny.

| (56) | Metodika a číselné údaje použité v souvislosti s cenovým podbízením se navíc liší od metodiky a číselných údajů použitých ve výpočtech cenového podbízení. Rozpětí cenového podbízení se vypočítá podle typu výrobku (kontrolní číslo výrobku, dále jen „PCN“) jako rozdíl mezi skutečnými dovozními cenami vyvážejícího výrobce a skutečnými cenami výrobců v Unii vyjádřený jako procentní podíl ceny výrobního odvětví Unie. Celkové vážené rozpětí cenového podbízení se pak vypočítá jako rozdíl mezi skutečnými dovozními cenami vyvážejícího výrobce a skutečnými cenami výrobců v Unii vyjádřený jako procentní podíl „teoretického obratu“ vyvážejícího výrobce, tj. jako částka, kterou by vyvážející výrobce získal, kdyby prodal dovezená množství za stejnou cenu jako výrobci v Unii. Naopak rozpětí újmy se vypočítá (rovněž na základě PCN) jako rozdíl mezi cenou výrobního odvětví Unie, která nepůsobí újmu, a skutečnou dovozní cenou, vyjádřenou jako procentní podíl skutečné hodnoty CIF vyvážejícího výrobce (tedy skutečné hodnoty na rozdíl od teoretického obratu). |
| --- | --- |

(56)

Metodika a číselné údaje použité v souvislosti s cenovým podbízením se navíc liší od metodiky a číselných údajů použitých ve výpočtech cenového podbízení. Rozpětí cenového podbízení se vypočítá podle typu výrobku (kontrolní číslo výrobku, dále jen „PCN“) jako rozdíl mezi skutečnými dovozními cenami vyvážejícího výrobce a skutečnými cenami výrobců v Unii vyjádřený jako procentní podíl ceny výrobního odvětví Unie. Celkové vážené rozpětí cenového podbízení se pak vypočítá jako rozdíl mezi skutečnými dovozními cenami vyvážejícího výrobce a skutečnými cenami výrobců v Unii vyjádřený jako procentní podíl „teoretického obratu“ vyvážejícího výrobce, tj. jako částka, kterou by vyvážející výrobce získal, kdyby prodal dovezená množství za stejnou cenu jako výrobci v Unii. Naopak rozpětí újmy se vypočítá (rovněž na základě PCN) jako rozdíl mezi cenou výrobního odvětví Unie, která nepůsobí újmu, a skutečnou dovozní cenou, vyjádřenou jako procentní podíl skutečné hodnoty CIF vyvážejícího výrobce (tedy skutečné hodnoty na rozdíl od teoretického obratu).

| (57) | Chyba při určování existence a výše cenového podbízení u daného vyvážejícího výrobce tedy nutně nemá automatický dopad na stanovení rozpětí újmy pro tohoto vyvážejícího výrobce. |
| --- | --- |

(57)

Chyba při určování existence a výše cenového podbízení u daného vyvážejícího výrobce tedy nutně nemá automatický dopad na stanovení rozpětí újmy pro tohoto vyvážejícího výrobce.

| (58) | V každém případě Komise s ohledem na bod 194 rozsudku Tribunálu přezkoumala rozpětí újmy společnosti Jindal. |
| --- | --- |

(58)

V každém případě Komise s ohledem na bod 194 rozsudku Tribunálu přezkoumala rozpětí újmy společnosti Jindal.

| (59) | Za běžných okolností se cena výrobního odvětví Unie, která nepůsobí újmu, zakládá na výrobních nákladech podle typu výrobku, včetně prodejních, režijních a správních nákladů a přiměřeného zisku, a je stanovena na úrovni ceny ze závodu. V tomto konkrétním případě však Komise neměla dostatečně podrobné a ověřené informace o výrobních nákladech na základě PCN, které jsou nezbytné pro výpočet rozpětí újmy, jak je popsáno výše. Komise naproti tomu měla k dispozici informace, včetně prodejních nákladů a zisků, týkající se prodejních subjektů výrobců v Unii. S ohledem na zvláštní okolnosti tohoto případu, zejména na četné rozdíly v typech výrobků a na specifické technické normy/specifikace vyplývající ze specifikací pro nabídky, byla cena, která nepůsobí újmu, stanovena výjimečně na základě konečné prodejní ceny podle typu výrobku upravené o povolenky, jak je popsáno v 41. bodě odůvodnění, od které byl odečten skutečný zisk, a poté byl přičten přiměřený zisk. S ohledem na tyto zvláštní okolnosti bylo za účelem splnění povinností vyplývajících z rozsudku výjimečně považováno za vhodné srovnat uvedenou cenu s konečnou prodejní cenou společnosti Jindal symetricky, tj. na úrovni dovozců, kteří jsou s ní ve spojení, upravenou rovněž pouze o povolenky, jak je popsáno v 41. bodě odůvodnění, ale včetně prodejních, režijních a správních nákladů a případného zisku. |
| --- | --- |

(59)

Za běžných okolností se cena výrobního odvětví Unie, která nepůsobí újmu, zakládá na výrobních nákladech podle typu výrobku, včetně prodejních, režijních a správních nákladů a přiměřeného zisku, a je stanovena na úrovni ceny ze závodu. V tomto konkrétním případě však Komise neměla dostatečně podrobné a ověřené informace o výrobních nákladech na základě PCN, které jsou nezbytné pro výpočet rozpětí újmy, jak je popsáno výše. Komise naproti tomu měla k dispozici informace, včetně prodejních nákladů a zisků, týkající se prodejních subjektů výrobců v Unii. S ohledem na zvláštní okolnosti tohoto případu, zejména na četné rozdíly v typech výrobků a na specifické technické normy/specifikace vyplývající ze specifikací pro nabídky, byla cena, která nepůsobí újmu, stanovena výjimečně na základě konečné prodejní ceny podle typu výrobku upravené o povolenky, jak je popsáno v 41. bodě odůvodnění, od které byl odečten skutečný zisk, a poté byl přičten přiměřený zisk. S ohledem na tyto zvláštní okolnosti bylo za účelem splnění povinností vyplývajících z rozsudku výjimečně považováno za vhodné srovnat uvedenou cenu s konečnou prodejní cenou společnosti Jindal symetricky, tj. na úrovni dovozců, kteří jsou s ní ve spojení, upravenou rovněž pouze o povolenky, jak je popsáno v 41. bodě odůvodnění, ale včetně prodejních, režijních a správních nákladů a případného zisku.

| (60) | Nově vypočtené rozpětí újmy bylo tedy stanoveno na 9,0 %. |
| --- | --- |

(60)

Nově vypočtené rozpětí újmy bylo tedy stanoveno na 9,0 %.

| (61) | Po poskytnutí informací skupina SG PAM zpochybnila rozpětí újmy stanovené na této úrovni. Za prvé skupina SG PAM tvrdila, že Komise přepočtem rozpětí újmy zohlednila zjištění Tribunálu v nepřiměřené míře, neboť podle názoru této společnosti Tribunál nezjistil při výpočtu rozpětí újmy žádnou chybu. Za druhé skupina SG PAM tvrdila, že navrhované rozpětí újmy by neodstranilo újmu působenou výrobnímu odvětví Unie, jelikož opětovně stanovená výše cla by byla srovnatelná s výší cla pro společnost ECL. Skupina SG PAM na základě svých informací o trhu tvrdila, že tato výše cel neovlivnila objem ani ceny společnosti ECL, což skupině SG PAM znemožnilo dosáhnout úrovně cen, která nepůsobí újmu, a zlepšit svou ziskovost. Komise by proto buď neměla použít pravidlo nižšího cla, nebo by měla pro stanovení rozpětí újmy použít jinou metodiku výpočtu. |
| --- | --- |

(61)

Po poskytnutí informací skupina SG PAM zpochybnila rozpětí újmy stanovené na této úrovni. Za prvé skupina SG PAM tvrdila, že Komise přepočtem rozpětí újmy zohlednila zjištění Tribunálu v nepřiměřené míře, neboť podle názoru této společnosti Tribunál nezjistil při výpočtu rozpětí újmy žádnou chybu. Za druhé skupina SG PAM tvrdila, že navrhované rozpětí újmy by neodstranilo újmu působenou výrobnímu odvětví Unie, jelikož opětovně stanovená výše cla by byla srovnatelná s výší cla pro společnost ECL. Skupina SG PAM na základě svých informací o trhu tvrdila, že tato výše cel neovlivnila objem ani ceny společnosti ECL, což skupině SG PAM znemožnilo dosáhnout úrovně cen, která nepůsobí újmu, a zlepšit svou ziskovost. Komise by proto buď neměla použít pravidlo nižšího cla, nebo by měla pro stanovení rozpětí újmy použít jinou metodiku výpočtu.

| (62) | Pokud jde o první tvrzení, Komise připomněla, jak je uvedeno v 5. bodě odůvodnění, že Tribunál jí výslovně uložil, aby přezkoumala, zda by přepočet rozpětí cenového podbízení měl vliv i na konečnou výši cla z důvodu možné změny rozpětí újmy. |
| --- | --- |

(62)

Pokud jde o první tvrzení, Komise připomněla, jak je uvedeno v 5. bodě odůvodnění, že Tribunál jí výslovně uložil, aby přezkoumala, zda by přepočet rozpětí cenového podbízení měl vliv i na konečnou výši cla z důvodu možné změny rozpětí újmy.

| (63) | Za druhé Komise zopakovala právní rámec. Podle čl. 9 odst. 4 antidumpingového nařízení použitelného v uvedené době „výše antidumpingového cla nesmí přesahovat zjištěné dumpingové rozpětí a musí být nižší než toto rozpětí, pokud menší clo postačuje k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie“. Stejně tak čl. 15 odst. 1 třetí pododstavec základního antisubvenčního nařízení použitelného v době tohoto šetření stanovil, že „výše vyrovnávacího cla nesmí být vyšší než výše zjištěných napadnutelných subvencí, ale měla by být nižší než celková výše napadnutelných subvencí, pokud by takové nižší clo bylo přiměřené k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie“. |
| --- | --- |

(63)

Za druhé Komise zopakovala právní rámec. Podle čl. 9 odst. 4 antidumpingového nařízení použitelného v uvedené době „výše antidumpingového cla nesmí přesahovat zjištěné dumpingové rozpětí a musí být nižší než toto rozpětí, pokud menší clo postačuje k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie“. Stejně tak čl. 15 odst. 1 třetí pododstavec základního antisubvenčního nařízení použitelného v době tohoto šetření stanovil, že „výše vyrovnávacího cla nesmí být vyšší než výše zjištěných napadnutelných subvencí, ale měla by být nižší než celková výše napadnutelných subvencí, pokud by takové nižší clo bylo přiměřené k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie“.

| (64) | Toto opětovně zahájené antidumpingové šetření bylo provedeno souběžně s antisubvenčním šetřením, ve kterém byla opětovně vypočtená částka subvencování stanovena na 6 %. Vzhledem k tomu, že dumpingové rozpětí společnosti Jindal ve výši 19 % nebylo rozsudkem Tribunálu dotčeno, jsou kombinovaná subvenční a dumpingová rozpětí vyšší než opětovně stanovené rozpětí újmy. |
| --- | --- |

(64)

Toto opětovně zahájené antidumpingové šetření bylo provedeno souběžně s antisubvenčním šetřením, ve kterém byla opětovně vypočtená částka subvencování stanovena na 6 %. Vzhledem k tomu, že dumpingové rozpětí společnosti Jindal ve výši 19 % nebylo rozsudkem Tribunálu dotčeno, jsou kombinovaná subvenční a dumpingová rozpětí vyšší než opětovně stanovené rozpětí újmy.

| (65) | S ohledem na výše uvedený právní rámec nemohou sazby kombinovaného vyrovnávacího a antidumpingového cla v souladu s pravidlem nižšího cla překročit rozpětí újmy. Komise proto uloží pouze konečné antidumpingové clo nad rámec konečného vyrovnávacího cla do příslušné úrovně pro odstranění újmy. |
| --- | --- |

(65)

S ohledem na výše uvedený právní rámec nemohou sazby kombinovaného vyrovnávacího a antidumpingového cla v souladu s pravidlem nižšího cla překročit rozpětí újmy. Komise proto uloží pouze konečné antidumpingové clo nad rámec konečného vyrovnávacího cla do příslušné úrovně pro odstranění újmy.

| (66) | V původním šetření Komise stanovila cenu, která nepůsobí újmu, pro výrobní odvětví Unie, jak je popsáno v 59. bodě odůvodnění. Tato cena byla srovnána s dovozní cenou a rozdíl byl vyjádřen jako procentní podíl („rozpětí újmy“). Výrobní odvětví Unie v té době nezpochybnilo, že tato metodika byla právně správná pro odstranění tehdy zjištěné újmy. Jakékoli úvahy o účinnosti opatření s ohledem na údajné následné události nemohou legálnost této metodiky zvrátit. Není důvod odchýlit se od této metodiky nyní, když se stanoví sazba cla bez chyb zjištěných Tribunálem v souvislosti s cenovým podbízením, které rovněž ovlivnilo rozpětí újmy. |
| --- | --- |

(66)

V původním šetření Komise stanovila cenu, která nepůsobí újmu, pro výrobní odvětví Unie, jak je popsáno v 59. bodě odůvodnění. Tato cena byla srovnána s dovozní cenou a rozdíl byl vyjádřen jako procentní podíl („rozpětí újmy“). Výrobní odvětví Unie v té době nezpochybnilo, že tato metodika byla právně správná pro odstranění tehdy zjištěné újmy. Jakékoli úvahy o účinnosti opatření s ohledem na údajné následné události nemohou legálnost této metodiky zvrátit. Není důvod odchýlit se od této metodiky nyní, když se stanoví sazba cla bez chyb zjištěných Tribunálem v souvislosti s cenovým podbízením, které rovněž ovlivnilo rozpětí újmy.

| (67) | Z těchto důvodů Komise tato tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(67)

Z těchto důvodů Komise tato tvrzení zamítla.

4.   KONEČNÁ OPATŘENÍ

KONEČNÁ OPATŘENÍ

| (68) | Na základě závěrů dosažených v souvislosti s dumpingem, újmou a příčinnou souvislostí v rámci tohoto opětovně zahájeného antidumpingového šetření bude opětovně uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie a vyráběných společností Jindal Saw Limited. |
| --- | --- |

(68)

Na základě závěrů dosažených v souvislosti s dumpingem, újmou a příčinnou souvislostí v rámci tohoto opětovně zahájeného antidumpingového šetření bude opětovně uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie a vyráběných společností Jindal Saw Limited.

| (69) | Toto šetření bylo provedeno souběžně s opětovně zahájeným antisubvenčním šetřením týkajícím se téže společnosti a téhož výrobku, v němž Komise stanovila výši subvencování, která byla nižší než úroveň pro odstranění újmy. Komise proto uložila vyrovnávací cla na úrovni konečné částky zjištěného subvencování. Vzhledem k tomu, že kombinovaná subvenční a dumpingová rozpětí jsou vyšší než opětovně stanovené rozpětí újmy, sazby kombinovaného vyrovnávacího a antidumpingového cla nemohou v souladu s pravidlem nižšího cla překročit rozpětí újmy. Komise proto uloží pouze konečné antidumpingové clo nad rámec konečného vyrovnávacího cla do příslušné úrovně pro odstranění újmy. |
| --- | --- |

(69)

Toto šetření bylo provedeno souběžně s opětovně zahájeným antisubvenčním šetřením týkajícím se téže společnosti a téhož výrobku, v němž Komise stanovila výši subvencování, která byla nižší než úroveň pro odstranění újmy. Komise proto uložila vyrovnávací cla na úrovni konečné částky zjištěného subvencování. Vzhledem k tomu, že kombinovaná subvenční a dumpingová rozpětí jsou vyšší než opětovně stanovené rozpětí újmy, sazby kombinovaného vyrovnávacího a antidumpingového cla nemohou v souladu s pravidlem nižšího cla překročit rozpětí újmy. Komise proto uloží pouze konečné antidumpingové clo nad rámec konečného vyrovnávacího cla do příslušné úrovně pro odstranění újmy.

| (70) | Na tomto základě se sazba těchto cel stanoví takto:











  Název společnosti | Výše subvencování | Dumpingové rozpětí | Rozpětí újmy | Sazba vyrovnávacího cla | Sazba antidumpingového cla | Cla celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jindal Saw Limited | 6,0 % | 19,0 % | 9,0 % | 6,0 % | 3,0 % | 9,0 % |

(70)

Na tomto základě se sazba těchto cel stanoví takto:

Název společnosti

Výše subvencování

Dumpingové rozpětí

Rozpětí újmy

Sazba vyrovnávacího cla

Sazba antidumpingového cla

Cla celkem

Jindal Saw Limited

6,0 %

19,0 %

9,0 %

6,0 %

3,0 %

9,0 %

| (71) | Revidovaná úroveň antidumpingových cel se uplatní bez jakéhokoli časového přerušení od vstupu sporného nařízení v platnost (tedy od 19. března 2016). Celním orgánům se ukládá, aby vybraly příslušnou částku cla uloženého na dovoz týkající se společnosti Jindal Saw Limited a vrátily jakoukoli částku převyšující částku cla, která byla dosud vybrána v souladu s příslušnými celními předpisy. |
| --- | --- |

(71)

Revidovaná úroveň antidumpingových cel se uplatní bez jakéhokoli časového přerušení od vstupu sporného nařízení v platnost (tedy od 19. března 2016). Celním orgánům se ukládá, aby vybraly příslušnou částku cla uloženého na dovoz týkající se společnosti Jindal Saw Limited a vrátily jakoukoli částku převyšující částku cla, která byla dosud vybrána v souladu s příslušnými celními předpisy.

| (72) | S ohledem na článek 109 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (36), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce. |
| --- | --- |

(72)

S ohledem na článek 109 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (36), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce.

36

Úředního věstníku Evropské unie

| (73) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení 2016/1036, |
| --- | --- |

(73)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení 2016/1036,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   S účinkem ode dne 19. března 2016 se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem), s výjimkou trub a trubek z tvárné litiny bez vnitřního a vnějšího povlaku („holé trubky“), v současnosti kódů KN ex 7303 00 10 a ex 7303 00 90 (kódy TARIC 7303001010 a 7303009010), pocházejících z Indie a vyrobených společností Jindal Saw Limited.

2.   Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, se pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený společností Jindal Saw Limited stanoví na 3 % (doplňkový kód TARIC C054).

Článek 2

Jakékoli konečné antidumpingové clo zaplacené společností Jindal Saw Limited podle prováděcího nařízení (EU) 2016/388 nad rámec konečného antidumpingového cla stanoveného v článku 1 se vrátí nebo promine.

Žádost o vrácení nebo prominutí se podá u vnitrostátních celních orgánů v souladu s příslušnými celními předpisy. Jakékoli částky, které byly vráceny v návaznosti na rozhodnutí Tribunálu ve věci T-301/16 Jindal Saw, musí orgány, které částky vrátily, vybrat až do výše částky stanovené v čl. 1 odst. 2.

Článek 3

Konečné antidumpingové clo uložené článkem 1 se vybere i u dovozu evidovaného podle článku 1 prováděcího nařízení (EU) 2019/1250, kterým se zavádí celní evidence určitého dovozu trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie v návaznosti na opětovné zahájení šetření za účelem vykonání rozsudků ze dne 10. dubna 2019 ve věcech T-300/16 a T-301/16, v souvislosti s prováděcími nařízeními (EU) 2016/387 a (EU) 2016/388 o uložení konečného vyrovnávacího cla a konečného antidumpingového cla na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie (37).

Článek 4

Celním orgánům se ukládá, aby ukončily celní evidenci dovozu zavedenou v souladu s čl. 1 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) 2019/1250, které se zrušuje.

Článek 5

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. dubna 2020.

Za Komisi

Ursula VON DER LEYEN

Předsedkyně

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/388 ze dne 17. března 2016 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie (Úř. věst. L 73, 18.3.2016, s. 53).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1369 ze dne 11. srpna 2016, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2016/388 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie (Úř. věst. L 217, 12.8.2016, s. 4).

3

(4)  Rozsudek Tribunálu (prvního rozšířeného senátu) ze dne 10. dubna 2019, Jindal Saw Ltd a Jindal Saw Italia SpA v. Evropská komise, T-301/16, ECLI:EU:T:2019:234.

4

Jindal Saw Ltd a Jindal Saw Italia SpA v. Evropská komise

(5)  Úroveň ceny ze závodu znamená, že v odůvodněných případech byly odečteny náklady na dopravu.

5

(6)  Věc T-301/16, bod 184.

6

(7)  Tamtéž, bod 185.

7

(8)  Nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2020 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51) (nahrazeno nařízením (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016).

8

(9)  Věc T-301/16, bod 193.

9

(10)  Tamtéž, bod 194.

10

(11)  Spojené věci 97, 193, 99 a 215/86, Asteris AE a další a Řecká republika v. Komise, Sb. rozh. 1988, s. 2181, body 27 a 28.

11

(12)  Věc C-415/96, Španělsko v. Komise, ECR I-6993, bod 31; věc C-458/98, P Industrie des Poudres Sphériques v. Rada, Sb. rozh. 2000, s. I-8147, body 80 až 85; věc T-301/01, Alitalia v. Komise, Sb. rozh. 2008, s. II-1753, body 99 a 142; spojené věci T-267/08 a T-279/08, Région Nord-Pas de Calais v. Komise, [2011] ECLI:EU:T:2011:209, bod 83.

12

(13)  Věc C-415/96, Španělsko v. Komise, Sb. rozh. s. I-6993, bod 31; věc Industries des Poudres Sphériques v. Rada, C-458/98 P, Sb. rozh. 2000, s. I-8147, body 80 až 85.

13

(14)  Věc C-256/16, Deichmann SE v Hauptzollamt Duisburg [2018], ECLI:EU:C:2018:187, bod 79 a věc C-612/16, C & J Clark International Ltd v. Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, rozsudek ze dne 19. června 2019, bod 58.

14

(15)  Věc T-650/17, Jinan Meide Casting Co. Ltd, ECLI:EU:T:2019:644, body 333–342.

15

(16)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1250 ze dne 22. července 2019, kterým se zavádí celní evidence určitého dovozu trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie v návaznosti na opětovné zahájení šetření za účelem vykonání rozsudků ze dne 10. dubna 2019 ve věcech T-300/16 a T-301/16, v souvislosti s prováděcími nařízeními (EU) 2016/387 a (EU) 2016/388 o uložení konečného vyrovnávacího cla a konečného antidumpingového cla na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie (Úř. věst. L 195, 23.7.2019, s. 13).

16

(17)  Věc C-256/16, Deichmann SE v. Hauptzollamt Duisburg [2018], ECLI:EU:C:2018:187.

17

(18)  Za tímto účelem viz věc C-256/16, Deichmann SE v. Hauptzollamt Duisburg, a rozsudky citované v bodě 62 uvedené věci, konkrétně C-351/04, Ikea Wholesale, ze dne 27. září 2007, EU:C:2007:547, body 66 až 69, a C-365/15, Wortmann, ze dne 18. ledna 2017 EU:C:2017:19, bod 34.

18

Ikea Wholesale

Wortmann

(19)  Věc C-256/16, Deichmann SE v. Hauptzollamt Duisburg, bod 63 a citovaná judikatura.

19

(20)  Nařízení (EU) 2016/1036.

20

(21)  Věc C-256/16, Deichmann, EU:C:2018:187, body 77 a 78, a věc C-612/16, C & J Clark International Ltd v. Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, rozsudek ze dne 19. června 2019, bod 57.

21

Deichmann

(22)  Věc C-256/16, Deichmann SE v. Hauptzollamt Duisburg, bod 79 a věc C-612/16, C & J Clark International Ltd v Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, rozsudek ze dne 19. června 2019, bod 58.

22

(23)  Rozsudek ze dne 30. listopadu 2011 ve věci T-107/08, Transnational Company „Kazchrome“ a ENRC Marketing v. Rada a Komise, ECLI:EU:T:2011:704.

23

Transnational Company „Kazchrome“ a ENRC Marketing v. Rada a Komise,

(24)  Rozsudek ze dne 30. listopadu 2011 ve věci T-107/08, Transnational Company „Kazchrome“ a ENRC Marketing v. Rada a Komise, ECLI:EU:T:2011:704, bod 68.

24

Transnational Company „Kazchrome“ a ENRC Marketing v. Rada a Komise

(25)  Věc T-650/17, Jinan Meide Casting Co. Ltd, ECLI:EU:T:2019:644, body 333–342.

25

(26)  Viz 93. a 126. bod odůvodnění prováděcího nařízení (EU) 2016/388 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie (dále jen „sporné nařízení“).

26

(27)  V tomto smyslu viz rozsudek Tribunálu (druhého senátu) ze dne 8. května 2019 ve věci T-749/16, Stemcor London, ECLI:EU:T:2019:310, bod 84 („Soudní dvůr přitom rozhodl, že újma utrpěná výrobci usazenými v Unii z důvodu dumpingového dovozu musí být posuzována celkově, aniž je potřebné, či dokonce možné, individuálně vymezit podíl této újmy přičitatelný jednotlivým odpovědným společnostem“).

27

Stemcor London,

(28)  Za účelem zefektivnění šetření provedla Komise výběr vzorku šesti největších prodejních dceřiných společností skupiny SG PAM.

28

(29)  Společnost Duktus prodávala rovněž prostřednictvím prodejní dceřiné společnosti v České republice, ale vzhledem k její malé velikosti nebyly její údaje ověřovány.

29

(30)  Všechny tři dceřiné společnosti společnosti Jindal byly ověřeny. Společnost Jindal také uskutečňovala méně než 3 % prodeje v Unii přímo z Indie na odlehlé ostrovy Réunion a Mayotte, které jsou považovány za celní území EU.

30

(31)  Konsolidované znění podnětu ze dne 10. listopadu 2014 určené k nahlédnutí zúčastněným stranám, s. 6.

31

(32)  Vyšší poměr výroby je vysvětlen tím, že skupina SG PAM vyvážela více než společnost Duktus.

32

(33)  Těchto 10 typů výrobku představovalo více než 30 % veškerého prodeje skupiny SG PAM. Jelikož typy výrobku byly velmi rozptýlené – nejprodávanější typ výrobku představoval pouze 6 % veškerého prodeje, zatímco 10. nejprodávanější pouze 2,7 %, Komise považovala za reprezentativní 10 nejprodávanějších typů.

33

(34)  Viz 80. a 99. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/388 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie.

34

(35)  Skutečnost, že se indický dovoz uskutečňoval za ceny nižší než prodej v Unii, lze vidět v tabulkách v 82. bodě odůvodnění (indické dovozní ceny) a 106. bodě odůvodnění (průměrná jednotková cena v Unii) sporného nařízení.

35

(36)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014, (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

36

(37)  
  Úř. věst. L 195, 23.7.2019, s. 13.

37

---

ROZHODNUTÍ

| 16.4.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 118/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 118/26

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2020/528

ze dne 14. dubna 2020,

kterým se schvalují laboratoře v Brazílii, Číně, Jižní Koreji, Spojených státech a Thajsku za účelem provádění sérologických testů pro sledování účinnosti očkovacích látek proti vzteklině u psů, koček a fretek

(oznámeno pod číslem C(2020) 2103)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2000/258/ES ze dne 20. března 2000 o určení zvláštního institutu odpovědného za stanovení kritérií nezbytných pro normalizaci sérologických testů pro sledování účinnosti očkovacích látek proti vzteklině (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí 2000/258/ES určuje laboratoř Agence française de sécurité sanitaire des aliments (dále jen „AFSSA“) ve francouzském Nancy jako zvláštní institut odpovědný za stanovení kritérií nezbytných pro normalizaci sérologických testů pro sledování účinnosti očkovacích látek proti vzteklině. AFSSA byla nyní začleněna do Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (dále jen „ANSES“) ve Francii. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí 2000/258/ES určuje laboratoř Agence française de sécurité sanitaire des aliments (dále jen „AFSSA“) ve francouzském Nancy jako zvláštní institut odpovědný za stanovení kritérií nezbytných pro normalizaci sérologických testů pro sledování účinnosti očkovacích látek proti vzteklině. AFSSA byla nyní začleněna do Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (dále jen „ANSES“) ve Francii.

| (2) | Rozhodnutí 2000/258/ES mimo jiné stanoví, že ANSES hodnotí laboratoře ve třetích zemích, které předložily žádost o schválení za účelem provádění sérologických testů pro sledování účinnosti očkovacích látek proti vzteklině. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí 2000/258/ES mimo jiné stanoví, že ANSES hodnotí laboratoře ve třetích zemích, které předložily žádost o schválení za účelem provádění sérologických testů pro sledování účinnosti očkovacích látek proti vzteklině.

| (3) | Příslušný orgán v Brazílii předložil žádost o schválení laboratoře „Núcleo de Pesquisas em Raiva do Laboratório de Virologia Clínica e Molecular do Instituto de Ciências Biomédicas da Universidade de São Paulo“. ANSES pro tuto laboratoř vypracovala příznivou hodnotící zprávu ze dne 24. října 2019, kterou předložila Komisi. |
| --- | --- |

(3)

Příslušný orgán v Brazílii předložil žádost o schválení laboratoře „Núcleo de Pesquisas em Raiva do Laboratório de Virologia Clínica e Molecular do Instituto de Ciências Biomédicas da Universidade de São Paulo“. ANSES pro tuto laboratoř vypracovala příznivou hodnotící zprávu ze dne 24. října 2019, kterou předložila Komisi.

| (4) | Příslušný orgán Číny předložil žádost o schválení dvou laboratoří: „Sino Tech World Biologicals Pharmaceutical Co., Ltd (Peking)“ a „Animal Disease Diagnostic Center of the Institute of Animal Health of the Guangdong Academy of Agriculture Sciences“. ANSES pro tyto laboratoře vypracovala příznivou hodnotící zprávu ze dne 24. října 2019, kterou předložila Komisi. |
| --- | --- |

(4)

Příslušný orgán Číny předložil žádost o schválení dvou laboratoří: „Sino Tech World Biologicals Pharmaceutical Co., Ltd (Peking)“ a „Animal Disease Diagnostic Center of the Institute of Animal Health of the Guangdong Academy of Agriculture Sciences“. ANSES pro tyto laboratoře vypracovala příznivou hodnotící zprávu ze dne 24. října 2019, kterou předložila Komisi.

| (5) | Příslušný orgán Číny předložil žádost o opětovné schválení dvou laboratoří: „National Reference Laboratory for Animal Rabies (Diagnostic Laboratory for Rabies and Wildlife Associated Zoonoses)“ a „Centre for Rabies Antibody Assay of the Laboratory of Epidemiology of the Military Veterinary Research Institute of the Academy of Military Medical Sciences“. ANSES pro tyto laboratoře vypracovala příznivou hodnotící zprávu ze dne 24. října 2019, kterou předložila Komisi. |
| --- | --- |

(5)

Příslušný orgán Číny předložil žádost o opětovné schválení dvou laboratoří: „National Reference Laboratory for Animal Rabies (Diagnostic Laboratory for Rabies and Wildlife Associated Zoonoses)“ a „Centre for Rabies Antibody Assay of the Laboratory of Epidemiology of the Military Veterinary Research Institute of the Academy of Military Medical Sciences“. ANSES pro tyto laboratoře vypracovala příznivou hodnotící zprávu ze dne 24. října 2019, kterou předložila Komisi.

| (6) | Příslušný orgán Jižní Koreje předložil žádost o schválení laboratoře „Rabies and Japanese encephalitis OIE reference laboratory of Animal and Plant Quarantine Agency“. ANSES pro tuto laboratoř vypracovala příznivou hodnotící zprávu ze dne 24. října 2019, kterou předložila Komisi. |
| --- | --- |

(6)

Příslušný orgán Jižní Koreje předložil žádost o schválení laboratoře „Rabies and Japanese encephalitis OIE reference laboratory of Animal and Plant Quarantine Agency“. ANSES pro tuto laboratoř vypracovala příznivou hodnotící zprávu ze dne 24. října 2019, kterou předložila Komisi.

| (7) | Příslušný orgán Thajska předložil žádost o schválení laboratoře „National Institute of Animal Health“. ANSES pro tuto laboratoř vypracovala příznivou hodnotící zprávu ze dne 24. října 2019, kterou předložila Komisi. |
| --- | --- |

(7)

Příslušný orgán Thajska předložil žádost o schválení laboratoře „National Institute of Animal Health“. ANSES pro tuto laboratoř vypracovala příznivou hodnotící zprávu ze dne 24. října 2019, kterou předložila Komisi.

| (8) | Příslušný orgán Spojených států předložil žádost o opětovné schválení laboratoře „Centers for Disease Control and Prevention of the Rabies Laboratory“. ANSES pro tuto laboratoř vypracovala příznivou hodnotící zprávu ze dne 24. října 2019, kterou předložila Komisi. |
| --- | --- |

(8)

Příslušný orgán Spojených států předložil žádost o opětovné schválení laboratoře „Centers for Disease Control and Prevention of the Rabies Laboratory“. ANSES pro tuto laboratoř vypracovala příznivou hodnotící zprávu ze dne 24. října 2019, kterou předložila Komisi.

| (9) | Tyto laboratoře by proto měly být schváleny za účelem provádění sérologických testů pro sledování účinnosti očkovacích látek proti vzteklině u psů, koček a fretek. |
| --- | --- |

(9)

Tyto laboratoře by proto měly být schváleny za účelem provádění sérologických testů pro sledování účinnosti očkovacích látek proti vzteklině u psů, koček a fretek.

| (10) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(10)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V souladu s čl. 3 odst. 2 rozhodnutí 2000/258/ES se pro provádění sérologických testů za účelem sledování účinnosti očkovacích látek proti vzteklině u psů, koček a fretek schvalují tyto laboratoře:

| a) | Núcleo de Pesquisas em Raiva
  Laboratório de Virologia Clínica e Molecular do Instituto de Ciências Biomédicas
  Universidade de São Paulo
  Av. Prof. Lineu Prestes, 1374, room 225
  05508-000 São Paulo
  Brazílie |
| --- | --- |

a)

Núcleo de Pesquisas em Raiva

Laboratório de Virologia Clínica e Molecular do Instituto de Ciências Biomédicas

Universidade de São Paulo

Av. Prof. Lineu Prestes, 1374, room 225

05508-000 São Paulo

Brazílie

| b) | Sino Tech World Biologicals Pharmaceutical Co., Ltd (Beijing)
  29 Qingfeng West Road. Biological Medicine Base, Daxing District,
  Peking
  Čína |
| --- | --- |

b)

Sino Tech World Biologicals Pharmaceutical Co., Ltd (Beijing)

29 Qingfeng West Road. Biological Medicine Base, Daxing District,

Peking

Čína

| c) | Animal Disease Diagnostic Center
  Institute of Animal Health, Guangdong Academy of Agriculture Sciences
  21 Baishigang Street, Tianhe District
  Guangzhou, Guangdong
  Čína |
| --- | --- |

c)

Animal Disease Diagnostic Center

Institute of Animal Health, Guangdong Academy of Agriculture Sciences

21 Baishigang Street, Tianhe District

Guangzhou, Guangdong

Čína

| d) | National Reference Laboratory for Animal Rabies (Diagnostic Laboratory for Rabies and Wildlife Associated Zoonoses)
  Changchun Veterinary Research Institute, Chinese Academy of Agricultural Sciences
  666 Liuying West Road, Jingyue Economy Development District, Changchun, Jilin,
  Čína |
| --- | --- |

d)

National Reference Laboratory for Animal Rabies (Diagnostic Laboratory for Rabies and Wildlife Associated Zoonoses)

Changchun Veterinary Research Institute, Chinese Academy of Agricultural Sciences

666 Liuying West Road, Jingyue Economy Development District, Changchun, Jilin,

Čína

| e) | Centre for Rabies Antibody Assay, Laboratory of Epidemiology, Military Veterinary Research Institute, Academy of Military Medical Sciences
  666 Liuying West Road, Jingyue Economy Development District
  Changchun, Jilin
  Čína |
| --- | --- |

e)

Centre for Rabies Antibody Assay, Laboratory of Epidemiology, Military Veterinary Research Institute, Academy of Military Medical Sciences

666 Liuying West Road, Jingyue Economy Development District

Changchun, Jilin

Čína

| f) | Rabies and Japanese encephalitis OIE reference laboratory of the Animal and Plant Quarantine Agency
  177 Hyeoksin 8-ro, Gimcheon-si, Gyeongsangbuk-do, 39660,
  Jižní Korea |
| --- | --- |

f)

Rabies and Japanese encephalitis OIE reference laboratory of the Animal and Plant Quarantine Agency

177 Hyeoksin 8-ro, Gimcheon-si, Gyeongsangbuk-do, 39660,

Jižní Korea

| g) | Centers for Disease Control and Prevention
  Rabies Laboratory
  1600 Clifton Road, NE, Atlanta, GA 30333,
  Spojené státy americké |
| --- | --- |

g)

Centers for Disease Control and Prevention

Rabies Laboratory

1600 Clifton Road, NE, Atlanta, GA 30333,

Spojené státy americké

| h) | The National Institute of Animal Health
  50/2 Kasetklang, Ladyao, Chatuchak
  Bangkok 10900
  Thajsko |
| --- | --- |

h)

The National Institute of Animal Health

50/2 Kasetklang, Ladyao, Chatuchak

Bangkok 10900

Thajsko

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 14. dubna 2020.

Za Komisi

Stella KYRIAKIDES

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 79, 30.3.2000, s. 40.

1

---

| 16.4.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 118/29 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 118/29

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2020/529

ze dne 15. dubna 2020,

kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/47 o ochranných opatřeních v souvislosti s vysoce patogenní influenzou ptáků podtypu H5N8 v určitých členských státech

(oznámeno pod číslem C(2020) 2369)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 89/662/EHS ze dne 11. prosince 1989 o veterinárních kontrolách v obchodu uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 90/425/EHS ze dne 26. června 1990 o veterinárních kontrolách v obchodu s některými živými zvířaty a produkty uvnitř Unie s cílem dotvoření vnitřního trhu (2), a zejména na čl. 10 odst. 4 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2020/47 (3) bylo přijato v návaznosti na ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5N8 v hospodářstvích, kde je chována drůbež, v některých členských státech a vymezení ochranných pásem a pásem dozoru uvedenými členskými státy v souladu se směrnicí Rady 2005/94/ES (4). |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2020/47 (3) bylo přijato v návaznosti na ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5N8 v hospodářstvích, kde je chována drůbež, v některých členských státech a vymezení ochranných pásem a pásem dozoru uvedenými členskými státy v souladu se směrnicí Rady 2005/94/ES (4).

| (2) | Prováděcí rozhodnutí (EU) 2020/47 stanoví, že ochranná pásma a pásma dozoru vymezená dotčenými členskými státy a uvedená v příloze zmíněného prováděcího rozhodnutí v souladu se směrnicí 2005/94/ES mají zahrnovat přinejmenším oblasti uvedené jako ochranná pásma a pásma dozoru v uvedené příloze. |
| --- | --- |

(2)

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2020/47 stanoví, že ochranná pásma a pásma dozoru vymezená dotčenými členskými státy a uvedená v příloze zmíněného prováděcího rozhodnutí v souladu se směrnicí 2005/94/ES mají zahrnovat přinejmenším oblasti uvedené jako ochranná pásma a pásma dozoru v uvedené příloze.

| (3) | Příloha prováděcího rozhodnutí 2020/47 byla nedávno změněna prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2020/504 (5), a sice v návaznosti na ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5N8 u drůbeže v Německu a Maďarsku, které bylo třeba v uvedené příloze zohlednit. |
| --- | --- |

(3)

Příloha prováděcího rozhodnutí 2020/47 byla nedávno změněna prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2020/504 (5), a sice v návaznosti na ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5N8 u drůbeže v Německu a Maďarsku, které bylo třeba v uvedené příloze zohlednit.

| (4) | Od data přijetí prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/504 oznámilo Maďarsko Komisi další ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5N8 v hospodářstvích s chovem drůbeže v župách Bács-Kiskun a Csongrád. |
| --- | --- |

(4)

Od data přijetí prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/504 oznámilo Maďarsko Komisi další ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5N8 v hospodářstvích s chovem drůbeže v župách Bács-Kiskun a Csongrád.

| (5) | Některá z těchto nových ohnisek v Maďarsku se nacházejí mimo hranice oblastí, které jsou v současnosti uvedeny v příloze prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/47, a příslušné orgány uvedeného členského státu přijaly nezbytná opatření požadovaná podle směrnice 2005/94/ES, včetně vymezení ochranných pásem a pásem dozoru kolem těchto nových ohnisek. |
| --- | --- |

(5)

Některá z těchto nových ohnisek v Maďarsku se nacházejí mimo hranice oblastí, které jsou v současnosti uvedeny v příloze prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/47, a příslušné orgány uvedeného členského státu přijaly nezbytná opatření požadovaná podle směrnice 2005/94/ES, včetně vymezení ochranných pásem a pásem dozoru kolem těchto nových ohnisek.

| (6) | Komise prozkoumala opatření, jež Maďarsko v souladu se směrnicí 2005/94/ES přijaly, a přesvědčila se, že hranice ochranných pásem a pásem dozoru, které vymezily příslušné orgány uvedeného členského státu, jsou v dostatečné vzdálenosti od hospodářství, kde byla nedávná ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5N8 potvrzena a která se nacházejí mimo hranice oblastí, jež jsou v současnosti uvedeny v příloze prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/47. |
| --- | --- |

(6)

Komise prozkoumala opatření, jež Maďarsko v souladu se směrnicí 2005/94/ES přijaly, a přesvědčila se, že hranice ochranných pásem a pásem dozoru, které vymezily příslušné orgány uvedeného členského státu, jsou v dostatečné vzdálenosti od hospodářství, kde byla nedávná ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5N8 potvrzena a která se nacházejí mimo hranice oblastí, jež jsou v současnosti uvedeny v příloze prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/47.

| (7) | Aby se předešlo jakémukoli zbytečnému narušení obchodu uvnitř Unie a kladení neopodstatněných překážek obchodu ze strany třetích zemí, je nutné na úrovni Unie a ve spolupráci s Maďarskem urychleně popsat nová ochranná pásma a pásma dozoru vymezená uvedeným členským státem. Pro Maďarsko by proto měla být v příloze prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/47 uvedena nová ochranná pásma a pásma dozoru. |
| --- | --- |

(7)

Aby se předešlo jakémukoli zbytečnému narušení obchodu uvnitř Unie a kladení neopodstatněných překážek obchodu ze strany třetích zemí, je nutné na úrovni Unie a ve spolupráci s Maďarskem urychleně popsat nová ochranná pásma a pásma dozoru vymezená uvedeným členským státem. Pro Maďarsko by proto měla být v příloze prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/47 uvedena nová ochranná pásma a pásma dozoru.

| (8) | Příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/47 by tudíž měla být za účelem aktualizace regionalizace na úrovni Unie změněna tak, aby zahrnovala nová ochranná pásma a pásma dozoru vymezená Maďarskem v souladu se směrnicí 2005/94/ES a dobu trvání omezení, která mají být v těchto pásmech uplatňována. |
| --- | --- |

(8)

Příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/47 by tudíž měla být za účelem aktualizace regionalizace na úrovni Unie změněna tak, aby zahrnovala nová ochranná pásma a pásma dozoru vymezená Maďarskem v souladu se směrnicí 2005/94/ES a dobu trvání omezení, která mají být v těchto pásmech uplatňována.

| (9) | Prováděcí rozhodnutí (EU) 2020/47 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(9)

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2020/47 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (10) | Vzhledem k naléhavosti epizootologické situace v Unii, pokud jde o šíření vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5N8, je důležité, aby změny přílohy prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/47 prostřednictvím tohoto rozhodnutí nabyly účinku co nejdříve. |
| --- | --- |

(10)

Vzhledem k naléhavosti epizootologické situace v Unii, pokud jde o šíření vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5N8, je důležité, aby změny přílohy prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/47 prostřednictvím tohoto rozhodnutí nabyly účinku co nejdříve.

| (11) | Opatření uvedená v tomto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(11)

Opatření uvedená v tomto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/47 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 15. dubna 2020.

Za Komisi

Stella KYRIAKIDES

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2020/47 ze dne 20. ledna 2020 o ochranných opatřeních v souvislosti s vysoce patogenní influenzou ptáků podtypu H5N8 v určitých členských státech (Úř. věst. L 16, 21.1.2020, s. 31).

3

(4)  Směrnice Rady 2005/94/ES ze dne 20. prosince 2005 o opatřeních Společenství pro tlumení influenzy ptáků a o zrušení směrnice 92/40/EHS (Úř. věst. L 10, 14.1.2006, s. 16).

4

(5)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2020/504 ze dne 6. dubna 2020, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/47 o ochranných opatřeních v souvislosti s vysoce patogenní influenzou ptáků podtypu H5N8 v určitých členských státech (Úř. věst. L 109, 7.4.2020, s. 17).

5

---

PŘÍLOHA

Příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/47 se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA

ČÁST A

Ochranná pásma v dotčených členských státech podle článků 1 a 2:

Členský stát: Bulharsko

| Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Plovdiv region: |
| Municipality of Maritsa






  — | Trilistnik |

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES

Plovdiv region:

Municipality of Maritsa

—

Trilistnik

5.4.2020

Kurdzali region:

Municipality of Kurdzali

| — | Perperek |
| --- | --- |

—

Perperek

| — | Mudrets |
| --- | --- |

—

Mudrets

| — | Visoka Polyana |
| --- | --- |

—

Visoka Polyana

| — | Kaloyantsi |
| --- | --- |

—

Kaloyantsi

| — | Svatbare |
| --- | --- |

—

Svatbare

| — | Kokiche |
| --- | --- |

—

Kokiche

| — | Dobrinovo |
| --- | --- |

—

Dobrinovo

| — | Chiflik |
| --- | --- |

—

Chiflik

5.4.2020

Členský stát: Německo

| Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- |
| NIEDERSACHSEN, Landkreis Aurich |
| In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:
  Dornum, Großheide.
  In der Gemeinde Dornum beginnend an der Gabelung Hochbrücker Tief – Dornumersiel Tief, dann weiter über das Dornumersieltief bis hoch zur Brücke Butenhusener Straße.
  Der Butenhusener Straße nördlich folgen und dann den ersten Feldweg in Richtung Südosten nehmen.
  Der Straße folgen, am Ferienhof Blankenhausen vorbei, weiter in südöstlicher Richtung bis zur Windmühle. Danach dem Weg folgen, bis zum ersten Gebäude auf der rechten Seite.
  Hier die Südenburger Straße entlang, dieser erst südlich, dann südöstlich folgen bis zur Pumpsieler Straße.
  Dann Luftlinie Kreuzung Südenburger Straße – Pumpsieler Straße bis Sackgasse Lütt Uppum.
  An der Kreisgrenze südöstlich entlang bis zum Dornumersieltief, diesem südöstlich folgen bis kurz vor der Kreuzung mit dem Pumptief, von da an der Kreisgrenze wieder folgen, erst südlich dann westlich.
  Von der Kreisgrenze Luftlinie in gerader Linie südwestlich bis Ostergaste.
  Von da aus dem Alter Weg nördlich folgen bis zum Dornumer Weg, diesem westlich folgen bis zur Kreuzung mit dem Moortief.
  Dem Moortief weit folgen bis zur Kreuzung mit dem Zugraben Hoheweg.
  Östlich weiter dem Moortief folgen, dann nordöstlich bis zur Gabelung Hochbrücker Tief, westliches Dornum.
  Dem Hochbrücker Tief folgen, erst nördlich und dann nordöstlich, an der Brücke Schatthauser Straße vorbei östlich bis zur Gabelung mit dem Dornumersieler Tief. | 13.4.2020 |
| NIEDERSACHSEN, Landkreis Wittmund |
| In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:
  Holtgast, Nenndorf, Westerholt, Schweindorf, Utarp.
  Das Gebiet des Landkreises Wittmund, das westlich bzw nördlich von folgender Linie gelegen ist: Im Norden beginnend von dem Punkt, an dem das „Pumptief“ südlich von Damsum auf die Grenze zum Landkreis Aurich trifft, dann weiter Richtung Süden über das „Pumptief“, „Oetjetief“ und „Schleitief“ bis zur Kreuzung des „Schleitiefs“ mit der L6 zwischen Ochtersum und Utarp. Dann der L6 folgend in Richtung der Stadt Norden über Schweindorf, Westerholt und Nenndorf bis zur Grenze zum Landkreis Aurich. | 13.4.2020 |
| BUNDESLAND SACHSEN-ANHALT, Landkreis Börde |
| Verbandsgemeinde Flechtingen
  Gemeinde: 39345 Bülstringen
  Ortsteil: Wieglitz/Ellersell | 23.4.2020 |
| Einheitsgemeinde Stadt Haldensleben
  Ortsteil: 39345 Uthmöden | 23.4.2020 |

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES

NIEDERSACHSEN, Landkreis Aurich

In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:

Dornum, Großheide.

In der Gemeinde Dornum beginnend an der Gabelung Hochbrücker Tief – Dornumersiel Tief, dann weiter über das Dornumersieltief bis hoch zur Brücke Butenhusener Straße.

Der Butenhusener Straße nördlich folgen und dann den ersten Feldweg in Richtung Südosten nehmen.

Der Straße folgen, am Ferienhof Blankenhausen vorbei, weiter in südöstlicher Richtung bis zur Windmühle. Danach dem Weg folgen, bis zum ersten Gebäude auf der rechten Seite.

Hier die Südenburger Straße entlang, dieser erst südlich, dann südöstlich folgen bis zur Pumpsieler Straße.

Dann Luftlinie Kreuzung Südenburger Straße – Pumpsieler Straße bis Sackgasse Lütt Uppum.

An der Kreisgrenze südöstlich entlang bis zum Dornumersieltief, diesem südöstlich folgen bis kurz vor der Kreuzung mit dem Pumptief, von da an der Kreisgrenze wieder folgen, erst südlich dann westlich.

Von der Kreisgrenze Luftlinie in gerader Linie südwestlich bis Ostergaste.

Von da aus dem Alter Weg nördlich folgen bis zum Dornumer Weg, diesem westlich folgen bis zur Kreuzung mit dem Moortief.

Dem Moortief weit folgen bis zur Kreuzung mit dem Zugraben Hoheweg.

Östlich weiter dem Moortief folgen, dann nordöstlich bis zur Gabelung Hochbrücker Tief, westliches Dornum.

Dem Hochbrücker Tief folgen, erst nördlich und dann nordöstlich, an der Brücke Schatthauser Straße vorbei östlich bis zur Gabelung mit dem Dornumersieler Tief.

13.4.2020

NIEDERSACHSEN, Landkreis Wittmund

In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:

Holtgast, Nenndorf, Westerholt, Schweindorf, Utarp.

Das Gebiet des Landkreises Wittmund, das westlich bzw nördlich von folgender Linie gelegen ist: Im Norden beginnend von dem Punkt, an dem das „Pumptief“ südlich von Damsum auf die Grenze zum Landkreis Aurich trifft, dann weiter Richtung Süden über das „Pumptief“, „Oetjetief“ und „Schleitief“ bis zur Kreuzung des „Schleitiefs“ mit der L6 zwischen Ochtersum und Utarp. Dann der L6 folgend in Richtung der Stadt Norden über Schweindorf, Westerholt und Nenndorf bis zur Grenze zum Landkreis Aurich.

13.4.2020

BUNDESLAND SACHSEN-ANHALT, Landkreis Börde

Verbandsgemeinde Flechtingen

Gemeinde: 39345 Bülstringen

Ortsteil: Wieglitz/Ellersell

23.4.2020

Einheitsgemeinde Stadt Haldensleben

Ortsteil: 39345 Uthmöden

23.4.2020

Členský stát: Maďarsko

| Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Bács-Kiskun és Csongrád megye: |
| Balástya, Bócsa, Bordány, Bugac, Bugacpusztaháza, Csólyospálos, Forráskút, Harkakötöny, Jászszentlászló, Kaskantyú, Kecskemét, Kiskunfélegyháza, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Nyárlőrinc, Orgovány, Petfőfiszállás, Pirtó, Soltvadkert, Szank, Tázlár, Városföld és Zsana települések közigazgatási területeinek a 46.440827és a 19.846995, a 46.438786 és a 19.850685, a 46.440443 és a 19.857895, a 46.423886 és a 19.854827, a 46.435119 és a 19.836480, a 46.558317 és 19.713448, a 46.694364 és 19.77329, a 46.44449 és 19.8483, 46.455321 és 19.852898, a 46.44159 és 19.84327, a 46.45030 és 19.84853, a 46.514537 és 19.65459, a 46.403611 és 19.834167, a 46.465556 és 19.808611, a 46.5448459 és 19.745837, a 46.38769 és 19.86654 , a 46.800833 és 19.857222, a 46.40299 és 19.87998, a 46.41549 és 19.84498, a 46.5692465 és 19.6932973, a 46.5606135 és 19.7108641, a 46.41096 és 19.83726, a 46.44957 és 19.87544, a 46.55800 és 19.79035, a 46.55800 és 19.79035, a 46.38741 és 19.86223, a 46.42564 és 19.86214, 46.41504 és 19.83675, a 46.44133 és 19.85725, a 46.40685 és 19.86369, a 46.47190 és 19.82798, a 46.38730 és 19.85161, a 46.45601 és 19.87579, a 46.45869 és 19.87283, a 46.860495 és 19.848759, a 46.603350 és 19.478592, a 46.49398 és 19.76918, a 46.411942 és 19.852744, a 46.423333 és 19.850278, a 46.4528606 és 19.79683053, a 46.41407 és 19.88379, a 46.45071735 és 19.8386126, a 46.45798081 és 19.86121049, a 46.40755246 és 19.85871844, a 46.65701 és 19.77743, a 46.6014 és 19.5428, 46.47455783 és 19.86788239, a 46.47019 és 19.83754, a 46.520509 és 19.651656, a 46.4776644 és 19.86554941, 46.581470 és 19.770906, a 46.46758 és 19.85086, a 46.41085 és 19.85558, a 46.3896296224 és 19.858905558, a 46.5253 és 19.7569, a 46.49169 és 19.68988, a 46.51590 és 19.64387, 46.4608579 és 19.8303092, a 46.48031 és 19.84032, a 46.386442 és 19.775899, a 46.50898 és 19.63934, a 46.50898 és 19.63934, a 46.46467 és 19.76302, a 46.46752 és 19.75170, a 46.53935 és 19.74915, a 46.46515 és 19.75375, a 46.46900 és 19.76215, a 46.41600 és 19.6807, a 46.40430 és 19.73591, a 46.5158453 és 19.6704565, a 46.434080 és 19.837544, a 46.49795 és 19.77742, a 46.49526 és 19.77629, a 46.606053 és 19.788634, a 46.61600 és 19.66512, a 46.47344 és 19.74689, a 46.60658 és 19.53464, a 46.518974 és 19.785285, a 46.493294 és 19.689126, a 46.682057 és 19.499820, a 46.682057 és 19.499820, a 46.494599 és 19.784372, a 46.536629 és 19.488942, a 46.46817 és 19.81632, a 46.48499 és 19.79693, a 46.34363 és a 19.88657 valamint a 46.38582 és 19.87797 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei. | 2.5.2020 |
| Csongrád megye: |
| Csengele, Kistelek, Ruzsa és Üllés települések közigazgatási területeinek a 46.3424 és 19.8024, a 46.5323 és 19.8675 valamint a 46.30436 és 19.77187 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei. | 28.4.2020 |
| Bács-kiskun megye: |
| Jánoshalma, Kelebia, Kunfehértó, és Tompa települések közigazgatási területeinek a 46.22671 és 19.58741valamint a 46.347100 és 19.402476 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei. | 2.5.2020 |

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES

Bács-Kiskun és Csongrád megye:

Balástya, Bócsa, Bordány, Bugac, Bugacpusztaháza, Csólyospálos, Forráskút, Harkakötöny, Jászszentlászló, Kaskantyú, Kecskemét, Kiskunfélegyháza, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Nyárlőrinc, Orgovány, Petfőfiszállás, Pirtó, Soltvadkert, Szank, Tázlár, Városföld és Zsana települések közigazgatási területeinek a 46.440827és a 19.846995, a 46.438786 és a 19.850685, a 46.440443 és a 19.857895, a 46.423886 és a 19.854827, a 46.435119 és a 19.836480, a 46.558317 és 19.713448, a 46.694364 és 19.77329, a 46.44449 és 19.8483, 46.455321 és 19.852898, a 46.44159 és 19.84327, a 46.45030 és 19.84853, a 46.514537 és 19.65459, a 46.403611 és 19.834167, a 46.465556 és 19.808611, a 46.5448459 és 19.745837, a 46.38769 és 19.86654 , a 46.800833 és 19.857222, a 46.40299 és 19.87998, a 46.41549 és 19.84498, a 46.5692465 és 19.6932973, a 46.5606135 és 19.7108641, a 46.41096 és 19.83726, a 46.44957 és 19.87544, a 46.55800 és 19.79035, a 46.55800 és 19.79035, a 46.38741 és 19.86223, a 46.42564 és 19.86214, 46.41504 és 19.83675, a 46.44133 és 19.85725, a 46.40685 és 19.86369, a 46.47190 és 19.82798, a 46.38730 és 19.85161, a 46.45601 és 19.87579, a 46.45869 és 19.87283, a 46.860495 és 19.848759, a 46.603350 és 19.478592, a 46.49398 és 19.76918, a 46.411942 és 19.852744, a 46.423333 és 19.850278, a 46.4528606 és 19.79683053, a 46.41407 és 19.88379, a 46.45071735 és 19.8386126, a 46.45798081 és 19.86121049, a 46.40755246 és 19.85871844, a 46.65701 és 19.77743, a 46.6014 és 19.5428, 46.47455783 és 19.86788239, a 46.47019 és 19.83754, a 46.520509 és 19.651656, a 46.4776644 és 19.86554941, 46.581470 és 19.770906, a 46.46758 és 19.85086, a 46.41085 és 19.85558, a 46.3896296224 és 19.858905558, a 46.5253 és 19.7569, a 46.49169 és 19.68988, a 46.51590 és 19.64387, 46.4608579 és 19.8303092, a 46.48031 és 19.84032, a 46.386442 és 19.775899, a 46.50898 és 19.63934, a 46.50898 és 19.63934, a 46.46467 és 19.76302, a 46.46752 és 19.75170, a 46.53935 és 19.74915, a 46.46515 és 19.75375, a 46.46900 és 19.76215, a 46.41600 és 19.6807, a 46.40430 és 19.73591, a 46.5158453 és 19.6704565, a 46.434080 és 19.837544, a 46.49795 és 19.77742, a 46.49526 és 19.77629, a 46.606053 és 19.788634, a 46.61600 és 19.66512, a 46.47344 és 19.74689, a 46.60658 és 19.53464, a 46.518974 és 19.785285, a 46.493294 és 19.689126, a 46.682057 és 19.499820, a 46.682057 és 19.499820, a 46.494599 és 19.784372, a 46.536629 és 19.488942, a 46.46817 és 19.81632, a 46.48499 és 19.79693, a 46.34363 és a 19.88657 valamint a 46.38582 és 19.87797 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei.

2.5.2020

Csongrád megye:

Csengele, Kistelek, Ruzsa és Üllés települések közigazgatási területeinek a 46.3424 és 19.8024, a 46.5323 és 19.8675 valamint a 46.30436 és 19.77187 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei.

28.4.2020

Bács-kiskun megye:

Jánoshalma, Kelebia, Kunfehértó, és Tompa települések közigazgatási területeinek a 46.22671 és 19.58741valamint a 46.347100 és 19.402476 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei.

2.5.2020

Členský stát: Polsko

| Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- |
| W województwie lubuskim w powiecie sulęcińskim: |
| w gminie Krzeszyce miejscowość Muszkowo | 17.4.2020 |

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES

W województwie lubuskim w powiecie sulęcińskim:

w gminie Krzeszyce miejscowość Muszkowo

17.4.2020

ČÁST B

Pásma dozoru v dotčených členských státech podle článků 1 a 3:

Členský stát: Bulharsko

| Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Plovdiv region: |
| Municipality of Rakovski:






  — | Rakovski city |

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES

Plovdiv region:

Municipality of Rakovski:

—

Rakovski city

| — | Stryama |
| --- | --- |

—

Stryama

| — | Shishmantsi |
| --- | --- |

—

Shishmantsi

| — | Bolyarino |
| --- | --- |

—

Bolyarino

od 30.3.2020 do 15.4.2020

Municipality of Brezovo:

| — | Padarsko |
| --- | --- |

—

Padarsko

| — | Glavatar |
| --- | --- |

—

Glavatar

| — | Borets |
| --- | --- |

—

Borets

od 22.3.2020 do 15.4.2020

Municipality of Maritsa

| — | Trilistnik |
| --- | --- |

—

Trilistnik

od 6.4.2020 do 15.4.2020

The whole municipality of Brezovo

The whole municipality Rakovski exept the villiages listed in Part A

The whole municipality of Kaloyanovo

The whole municipality of Maritsa

The whole municipality of Suedinenie

Sadovo municipality

| — | Sadovo |
| --- | --- |

—

Sadovo

15.4.2020

Kurdzali region:

Municipality of urdzali

| — | Perperek |
| --- | --- |

—

Perperek

| — | Mudrets |
| --- | --- |

—

Mudrets

| — | Visoka Polyana |
| --- | --- |

—

Visoka Polyana

| — | Kaloyantsi |
| --- | --- |

—

Kaloyantsi

| — | Svatbare |
| --- | --- |

—

Svatbare

| — | Kokiche |
| --- | --- |

—

Kokiche

| — | Dobrinovo |
| --- | --- |

—

Dobrinovo

| — | Chiflik |
| --- | --- |

—

Chiflik

od 6.4.2020 do 15.4.2020

Kurdzhali municipality

| — | Chereshitsa |
| --- | --- |

—

Chereshitsa

| — | Zhinzifovo |
| --- | --- |

—

Zhinzifovo

| — | Krin |
| --- | --- |

—

Krin

| — | Murgovo |
| --- | --- |

—

Murgovo

| — | Bolyartsi |
| --- | --- |

—

Bolyartsi

| — | Zvinitsa |
| --- | --- |

—

Zvinitsa

| — | Zvezdelina |
| --- | --- |

—

Zvezdelina

| — | Shiroko pole |
| --- | --- |

—

Shiroko pole

| — | Zornitsa Skalishte |
| --- | --- |

—

Zornitsa Skalishte

| — | Gaskovo |
| --- | --- |

—

Gaskovo

| — | Oreshnitsa |
| --- | --- |

—

Oreshnitsa

| — | Zvezden |
| --- | --- |

—

Zvezden

| — | Chernyovtsi |
| --- | --- |

—

Chernyovtsi

| — | Bashchino |
| --- | --- |

—

Bashchino

| — | Rudina |
| --- | --- |

—

Rudina

| — | Tatkovo |
| --- | --- |

—

Tatkovo

| — | Sestrinsko |
| --- | --- |

—

Sestrinsko

| — | Miladinovo |
| --- | --- |

—

Miladinovo

| — | Lyulyakovo |
| --- | --- |

—

Lyulyakovo

| — | Strahil voyvoda |
| --- | --- |

—

Strahil voyvoda

| — | Byala Polyana |
| --- | --- |

—

Byala Polyana

| — | Gorna krepost |
| --- | --- |

—

Gorna krepost

| — | Dolna krepost |
| --- | --- |

—

Dolna krepost

| — | Konevo Dolishte |
| --- | --- |

—

Konevo Dolishte

| — | Maystorovo |
| --- | --- |

—

Maystorovo

| — | Zornitsa |
| --- | --- |

—

Zornitsa

| — | Gnyazdovo Bialka |
| --- | --- |

—

Gnyazdovo Bialka

| — | Most. |
| --- | --- |

—

Most.

15.4.2020

Haskovo region:

Haskovo municipality

| — | Maslinovo |
| --- | --- |

—

Maslinovo

| — | Gorno Voivodino s. |
| --- | --- |

—

Gorno Voivodino s.

Stambolovo municipality

| — | Balkan |
| --- | --- |

—

Balkan

| — | Popovets |
| --- | --- |

—

Popovets

| — | Svetoslav |
| --- | --- |

—

Svetoslav

| — | Byal kladenets |
| --- | --- |

—

Byal kladenets

| — | Putnikovo |
| --- | --- |

—

Putnikovo

15.4.2020

Členský stát: Německo

| Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- |
| NIEDERSACHSEN, Landkreis Aurich |
| In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:
  Dornum, Großheide.
  In der Gemeinde Dornum beginnend an der Gabelung Hochbrücker Tief – Dornumersiel Tief, dann weiter über das Dornumersieltief bis hoch zur Brücke Butenhusener Straße.
  Der Butenhusener Straße nördlich folgen und dann den ersten Feldweg in Richtung Südosten nehmen.
  Der Straße folgen, am Ferienhof Blankenhausen vorbei, weiter in südöstlicher Richtung bis zur Windmühle. Danach dem Weg folgen, bis zum ersten Gebäude auf der rechten Seite.
  Hier die Südenburger Straße entlang, dieser erst südlich, dann südöstlich folgen bis zur Pumpsieler Straße.
  Dann Luftlinie Kreuzung Südenburger Straße – Pumpsieler Straße bis Sackgasse Lütt Uppum.
  An der Kreisgrenze südöstlich entlang bis zum Dornumersieltief, diesem südöstlich folgen bis kurz vor der Kreuzung mit dem Pumptief, von da an der Kreisgrenze wieder folgen, erst südlich dann westlich.
  Von der Kreisgrenze Luftlinie in gerader Linie südwestlich bis Ostergaste.
  Von da aus dem Alter Weg nördlich folgen bis zum Dornumer Weg, diesem westlich folgen bis zur Kreuzung mit dem Moortief.
  Dem Moortief weit folgen bis zur Kreuzung mit dem Zugraben Hoheweg.
  Östlich weiter dem Moortief folgen, dann nordöstlich bis zur Gabelung Hochbrücker Tief, westliches Dornum.
  Dem Hochbrücker Tief folgen, erst nördlich und dann nordöstlich, an der Brücke Schatthauser Straße vorbei östlich bis zur Gabelung mit dem Dornumersieler Tief. | od 14.4.2020 do 22.4.2020 |
| NIEDERSACHSEN, Landkreis Aurich |
| In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:
  Dornum, Großheide, Hagermarsch, Hage, Berumbur, Aurich
  In der Gemeinde Hagermarsch beginnend an der Gabelung Theener Oststreek – Vierweg, dem Vierweg nördlich folgen, an der Kreuzung Osterdeicher Weg vorbei weiter nach Norden, dann an der Kreuzung rechts.
  Der Straße östlich folgen bis diese nach links abbiegt, dem Weg dann nördlich wieder folgen, bis er die Küste erreicht.
  Die Grenze verläuft an der Küste entlang bis zur Kreisgrenze Wittmund, folgt dann weiter der Kreisgrenze entlang bis zur Kreuzung Langefelder Grenzweg – Ricklefsche Trift in Aurich.
  Dem Ricklefsche Trift südlich folgen, bis sich diese mit der Straße Im Meerhusener Moor kreuzt. Letzterer südwestlich am Wald entlang bis zum Rockerstrift. Auf diesem weiter südlich gehen bis zum Aderkrutweg, diesen dann westlich weiter bis man auf die Dietrichsfelder Straße trifft.
  Von dort verläuft die Grenze per Luftlinie nach Westen durch den Meerhusener Wald bis zur Kreuzung Dornumer Straße – Stickerspittsweg.
  Dem Stickerspittsweg südwestlich bis zum Sandstrahlweg, die Grenze verläuft hier nordwestlich weiter bis zur Kreisgrenze Aurich/Wittmund.
  Der Kreisgrenze folgen bis zur Kreuzung Tannenhausener Weg – Mansfelder Weg.
  Dem Tannenhausener Weg westlich folgen bis zur Kreuzung Zum Ententeich, dann nördlich weiter bis zum Düwelsmeer, auf diesem nordwestlich bis die Kreuzung mit dem Kuhweg kommt.
  Dem Kuhweg nordwestlich folgen bis zur Kreuzung Kuhweg – Rotdornweg, letzterem westlich folgen bis zur Kreuzung Röttweg.
  Dem Röttweg dann nördlich folgen bis zur Kreuzung mit dem Weidenweg, dort westlich gehen bis dieser in den Kastanienweg mündet. Dem Kastanienweg nordwestlich folgen bis zur Kreuzung Dorfstraße. Dort nördlich weiter mit dem Moorwegschloot bis dieser zum Ostermoordorfer Tog wird, diesem auch nördlich folgen zum Schulweg. Diesem westlich folgen bis zur Kreuzung Großheider Straße diesem nördlich folgen bis zur Kreuzung Linienweg.
  Auf dem Linienweg nordwestlich weiter bis zum Wald und dann dem Feldweg am Waldrand entlang bis zur Feldstraße. Dieser westlich zum Ende folgen, dann auf die Holtenbrück wechseln.
  Dort nördlich bis dieser in die Poststraße mündet.
  Der Poststraße nordwestlich bis zur Kreuzung mit Sandlage folgen. Dann Luftlinie Kreuzung Sandlage – Poststraße bis zur Kreuzung Hauptstraße – Holzdorfer Straße in Berumbur.
  Der Hauptstraße folgen nordwestlich bis diese in die Blandorfer Straße mündet. Dann Luftlinie von Kreuzung Hauptstraße – Blandorfer Straße bis zur Kreuzung Hagemarscher Straße – Alter Postweg.
  Dem Alten Postweg nordwestlich folgen bis Hagermarsch.
  Dann Luftlinie Feuerwehr Hagermarsch bis zum Lüttje Weg. Diesem nördlich folgen bis zum Theener Oststreek. Dann nordöstlich bis zur Kreuzung mit dem Vierweg, dem Startpunkt. | 22.4.2020 |
| NIEDERSACHSEN, Landkreis Wittmund |
| In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:
  Holtgast, Nenndorf, Westerholt, Schweindorf, Utarp
  Das Gebiet des Landkreises Wittmund, das westlich bzw nördlich von folgender Linie gelegen ist: Im Norden beginnend von dem Punkt, an dem das „Pumptief“ südlich von Damsum auf die Grenze zum Landkreis Aurich trifft, dann weiter Richtung Süden über das „Pumptief“, „Oetjetief“ und „Schleitief“ bis zur Kreuzung des „Schleitiefs“ mit der L6 zwischen Ochtersum und Utarp. Dann der L6 folgend in Richtung der Stadt Norden über Schweindorf, Westerholt und Nenndorf bis zur Grenze zum Landkreis Aurich. | od 14.4.2020 do 22.4.2020 |
| NIEDERSACHSEN, Landkreis Wittmund |
| In dem wie folgt beschriebenen Beobachtungsgebiet fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:
  Stadt Esens, Neuharlingersiel, Holtgast, Moorweg, Dunum, Ochersum, Blomberg, Neuschoo, Eversmeer, Nenndorf, Westerholt, Schweindorf, Utarp.
  Der Bereich des Landkreises Wittmund, der westlich folgender Linie gelegen ist:
  Von der Nordsee bis zur Zuwegung „Ostbense Am Deich 25“, dann die K7 ab dem Zusammentreffen mit der L5 von Ostbense über Hartward Richtung Esens, dort beim Zusammentreffen mit der L8 diese immer weiter in südliche Richtung über den Esenser Nordring, weiter auf der L8 bleibend Richtung Ogenbargen bis zur Grenze mit dem Landkreis Aurich. | 22.4.2020 |
| BUNDESLAND SACHSEN-ANHALT, Landkreis Börde |
| Verbandsgemeinde Flechtingen
  Gemeinde: 39345 Bülstringen
  Ortsteil: Wieglitz/Ellersell | od 24.4.2020 do 2.5.2020 |
| Einheitsgemeinde Stadt Haldensleben
  Ortsteil: 39345 Uthmöden | od 24.4.2020 do 2.5.2020 |
| Einheitsgemeinde Stadt Haldensleben
  Ortsteil: 39343 Bodendorf
  Ortsteil: 39345 Gut Detzel
  Ortsteil: 39340 Hütten
  Ortsteil: 39340 Lübberitz
  Ortsteil: 39345 Satuelle
  Ortsteil: 39343 Süplingen
  39340 Stadt Haldensleben | 2.5.2020 |
| Einheitsgemeinde Oebisfelde/Weferlingen
  Ortsteil: 39359 Keindorf | 2.5.2020 |
| Verbandsgemeinde Elbe-Heide
  Gemeinde Westheide
  Ortsteil: 39345 Born | 2.5.2020 |
| BUNDESLAND SACHSEN-ANHALT, Altmarkkreis Salzwedel |
| Gemeinde Gardelegen
  Ortsteil: 39638 Jeseritz
  Ortsteil: 39638 Parleib
  Ortsteil: 39638 Potzehne
  Ortsteil: 39638 Roxförde | 2.5.2020 |

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES

NIEDERSACHSEN, Landkreis Aurich

In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:

Dornum, Großheide.

In der Gemeinde Dornum beginnend an der Gabelung Hochbrücker Tief – Dornumersiel Tief, dann weiter über das Dornumersieltief bis hoch zur Brücke Butenhusener Straße.

Der Butenhusener Straße nördlich folgen und dann den ersten Feldweg in Richtung Südosten nehmen.

Der Straße folgen, am Ferienhof Blankenhausen vorbei, weiter in südöstlicher Richtung bis zur Windmühle. Danach dem Weg folgen, bis zum ersten Gebäude auf der rechten Seite.

Hier die Südenburger Straße entlang, dieser erst südlich, dann südöstlich folgen bis zur Pumpsieler Straße.

Dann Luftlinie Kreuzung Südenburger Straße – Pumpsieler Straße bis Sackgasse Lütt Uppum.

An der Kreisgrenze südöstlich entlang bis zum Dornumersieltief, diesem südöstlich folgen bis kurz vor der Kreuzung mit dem Pumptief, von da an der Kreisgrenze wieder folgen, erst südlich dann westlich.

Von der Kreisgrenze Luftlinie in gerader Linie südwestlich bis Ostergaste.

Von da aus dem Alter Weg nördlich folgen bis zum Dornumer Weg, diesem westlich folgen bis zur Kreuzung mit dem Moortief.

Dem Moortief weit folgen bis zur Kreuzung mit dem Zugraben Hoheweg.

Östlich weiter dem Moortief folgen, dann nordöstlich bis zur Gabelung Hochbrücker Tief, westliches Dornum.

Dem Hochbrücker Tief folgen, erst nördlich und dann nordöstlich, an der Brücke Schatthauser Straße vorbei östlich bis zur Gabelung mit dem Dornumersieler Tief.

od 14.4.2020 do 22.4.2020

NIEDERSACHSEN, Landkreis Aurich

In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:

Dornum, Großheide, Hagermarsch, Hage, Berumbur, Aurich

In der Gemeinde Hagermarsch beginnend an der Gabelung Theener Oststreek – Vierweg, dem Vierweg nördlich folgen, an der Kreuzung Osterdeicher Weg vorbei weiter nach Norden, dann an der Kreuzung rechts.

Der Straße östlich folgen bis diese nach links abbiegt, dem Weg dann nördlich wieder folgen, bis er die Küste erreicht.

Die Grenze verläuft an der Küste entlang bis zur Kreisgrenze Wittmund, folgt dann weiter der Kreisgrenze entlang bis zur Kreuzung Langefelder Grenzweg – Ricklefsche Trift in Aurich.

Dem Ricklefsche Trift südlich folgen, bis sich diese mit der Straße Im Meerhusener Moor kreuzt. Letzterer südwestlich am Wald entlang bis zum Rockerstrift. Auf diesem weiter südlich gehen bis zum Aderkrutweg, diesen dann westlich weiter bis man auf die Dietrichsfelder Straße trifft.

Von dort verläuft die Grenze per Luftlinie nach Westen durch den Meerhusener Wald bis zur Kreuzung Dornumer Straße – Stickerspittsweg.

Dem Stickerspittsweg südwestlich bis zum Sandstrahlweg, die Grenze verläuft hier nordwestlich weiter bis zur Kreisgrenze Aurich/Wittmund.

Der Kreisgrenze folgen bis zur Kreuzung Tannenhausener Weg – Mansfelder Weg.

Dem Tannenhausener Weg westlich folgen bis zur Kreuzung Zum Ententeich, dann nördlich weiter bis zum Düwelsmeer, auf diesem nordwestlich bis die Kreuzung mit dem Kuhweg kommt.

Dem Kuhweg nordwestlich folgen bis zur Kreuzung Kuhweg – Rotdornweg, letzterem westlich folgen bis zur Kreuzung Röttweg.

Dem Röttweg dann nördlich folgen bis zur Kreuzung mit dem Weidenweg, dort westlich gehen bis dieser in den Kastanienweg mündet. Dem Kastanienweg nordwestlich folgen bis zur Kreuzung Dorfstraße. Dort nördlich weiter mit dem Moorwegschloot bis dieser zum Ostermoordorfer Tog wird, diesem auch nördlich folgen zum Schulweg. Diesem westlich folgen bis zur Kreuzung Großheider Straße diesem nördlich folgen bis zur Kreuzung Linienweg.

Auf dem Linienweg nordwestlich weiter bis zum Wald und dann dem Feldweg am Waldrand entlang bis zur Feldstraße. Dieser westlich zum Ende folgen, dann auf die Holtenbrück wechseln.

Dort nördlich bis dieser in die Poststraße mündet.

Der Poststraße nordwestlich bis zur Kreuzung mit Sandlage folgen. Dann Luftlinie Kreuzung Sandlage – Poststraße bis zur Kreuzung Hauptstraße – Holzdorfer Straße in Berumbur.

Der Hauptstraße folgen nordwestlich bis diese in die Blandorfer Straße mündet. Dann Luftlinie von Kreuzung Hauptstraße – Blandorfer Straße bis zur Kreuzung Hagemarscher Straße – Alter Postweg.

Dem Alten Postweg nordwestlich folgen bis Hagermarsch.

Dann Luftlinie Feuerwehr Hagermarsch bis zum Lüttje Weg. Diesem nördlich folgen bis zum Theener Oststreek. Dann nordöstlich bis zur Kreuzung mit dem Vierweg, dem Startpunkt.

22.4.2020

NIEDERSACHSEN, Landkreis Wittmund

In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:

Holtgast, Nenndorf, Westerholt, Schweindorf, Utarp

Das Gebiet des Landkreises Wittmund, das westlich bzw nördlich von folgender Linie gelegen ist: Im Norden beginnend von dem Punkt, an dem das „Pumptief“ südlich von Damsum auf die Grenze zum Landkreis Aurich trifft, dann weiter Richtung Süden über das „Pumptief“, „Oetjetief“ und „Schleitief“ bis zur Kreuzung des „Schleitiefs“ mit der L6 zwischen Ochtersum und Utarp. Dann der L6 folgend in Richtung der Stadt Norden über Schweindorf, Westerholt und Nenndorf bis zur Grenze zum Landkreis Aurich.

od 14.4.2020 do 22.4.2020

NIEDERSACHSEN, Landkreis Wittmund

In dem wie folgt beschriebenen Beobachtungsgebiet fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:

Stadt Esens, Neuharlingersiel, Holtgast, Moorweg, Dunum, Ochersum, Blomberg, Neuschoo, Eversmeer, Nenndorf, Westerholt, Schweindorf, Utarp.

Der Bereich des Landkreises Wittmund, der westlich folgender Linie gelegen ist:

Von der Nordsee bis zur Zuwegung „Ostbense Am Deich 25“, dann die K7 ab dem Zusammentreffen mit der L5 von Ostbense über Hartward Richtung Esens, dort beim Zusammentreffen mit der L8 diese immer weiter in südliche Richtung über den Esenser Nordring, weiter auf der L8 bleibend Richtung Ogenbargen bis zur Grenze mit dem Landkreis Aurich.

22.4.2020

BUNDESLAND SACHSEN-ANHALT, Landkreis Börde

Verbandsgemeinde Flechtingen

Gemeinde: 39345 Bülstringen

Ortsteil: Wieglitz/Ellersell

od 24.4.2020 do 2.5.2020

Einheitsgemeinde Stadt Haldensleben

Ortsteil: 39345 Uthmöden

od 24.4.2020 do 2.5.2020

Einheitsgemeinde Stadt Haldensleben

Ortsteil: 39343 Bodendorf

Ortsteil: 39345 Gut Detzel

Ortsteil: 39340 Hütten

Ortsteil: 39340 Lübberitz

Ortsteil: 39345 Satuelle

Ortsteil: 39343 Süplingen

39340 Stadt Haldensleben

2.5.2020

Einheitsgemeinde Oebisfelde/Weferlingen

Ortsteil: 39359 Keindorf

2.5.2020

Verbandsgemeinde Elbe-Heide

Gemeinde Westheide

Ortsteil: 39345 Born

2.5.2020

BUNDESLAND SACHSEN-ANHALT, Altmarkkreis Salzwedel

Gemeinde Gardelegen

Ortsteil: 39638 Jeseritz

Ortsteil: 39638 Parleib

Ortsteil: 39638 Potzehne

Ortsteil: 39638 Roxförde

2.5.2020

Členský stát: Maďarsko

| Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Bács-Kiskun és Csongrád megye: |
| Balástya, Bócsa, Bugac, Csólyospálos, Forráskút, Jászszentlászló, Kecskemét, Kiskunfélegyháza, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Nyárlőrinc, Soltvadkert, Szank és Tázlár települések közigazgatási területeinek a 46.440827és a 19.846995, a 46.438786 és a 19.850685, a 46.440443 és a 19.857895, a 46.423886 és a 19.854827, a 46.435119 és a 19.836480, a 46.558317 és 19.713448, a 46.694364 és 19.77329, a 46.44449 és 19.8483, 46.455321 és 19.852898, a 46.44159 és 19.84327, a 46.45030 és 19.84853, a 46.514537 és 19.65459, a 46.403611 és 19.834167, a 46.465556 és 19.808611, a 46.5448459 és 19.745837, a 46.38769 és 19.86654 , a 46.800833 és 19.857222, a 46.40299 és 19.87998, a 46.41549 és 19.84498, a 46.5692465 és 19.6932973, a 46.5606135 és 19.7108641, a 46.41096 és 19.83726, a 46.44957 és 19.87544, a 46.55800 és 19.79035, a 46.55800 és 19.79035, a 46.38741 és 19.86223, a 46.42564 és 19.86214, 46.41504 és 19.83675, a 46.44133 és 19.85725, a 46.40685 és 19.86369, a 46.47190 és 19.82798, a 46.38730 és 19.85161, a 46.45601 és 19.87579, a 46.45869 és 19.87283, a 46.860495 és 19.848759 a 46.603350 és 19.478592, a 46.49398 és 19.76918, a 46.411942 és 19.852744, a 46.423333 és 19.850278, a 46.4528606 és 19.79683053, a 46.41407 és 19.88379, a 46.45071735 és 19.8386126, a 46.45798081 és 19.86121049, a 46.40755246 és 19.85871844, a 46.65701 és 19.77743, a 46.6014 és 19.5428, 46.47455783 és 19.86788239, a 46.47019 és 19.83754, a 46.520509 és 19.651656, a 46.4776644 és 19.86554941, 46.581470 és 19.770906, a 46.46758 és 19.85086, a 46.41085 és 19.85558, a 46.3896296224 és 19.858905558, a 46.5253 és 19.7569, a 46.49169 és 19.68988, a 46.51590 és 19.64387, 46.4608579 és 19.8303092, a 46.48031 és 19.84032, a 46.386442 és 19.775899, a 46.50898 és 19.63934, a 46.50898 és 19.63934, a 46.46467 és 19.76302, a 46.46752 és 19.75170, a 46.53935 és 19.74915, a 46.46515 és 19.75375, a 46.46900 és 19.76215, a 46.41600 és 19.6807, a 46.40430 és 19.73591, a 46.5158453 és 19.6704565, a 46.434080 és 19.837544, a 46.49795 és 19.77742, a 46.49526 és 19.77629, a 46.606053 és 19.788634, a 46.61600 és 19.66512, a 46.47344 és 19.74689, a 46.60658 és 19.53464, a 46.518974 és 19.785285, a 46.493294 és 19.689126, a 46.682057 és 19.499820, a 46.682057 és 19.499820, a 46.494599 és 19.784372, a 46.536629 és 19.488942, a 46.46817 és 19.81632, a 46.48499 és 19.79693, a 46.34363 és a 19.88657 valamint a 46.38582 és 19.87797 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei. | od 3.5.2020 do 11.5.2020 |
| Délről az 55-ös út, nyugatról az 53-as út és 54-es út, északról a 44-es út, keletről az 5-ös út által határolt terület, ,a 46.860495 és 19.848759, a 46.800833 és 19.857222, a 46.30436 és 19.77187, a 46.22671 és 19.58741, a 46.3471 és 19.402476, 46.682057 és 19.49982 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területek, Kiskunfélegyháza, Pálmonostora, Pusztaszer, Kistelek, Balástya és Szatymaz 5-ös úttól keletre eső közigazgatási területei., Kiskunhalas teljes közigazgatási területe, valamint Imrehegy, Soltvadkert és Kiskőrös közigazgatási területének egy része. | 11.5.2020 |
| Csengele, Kistelek, Ruzsa és Üllés települések közigazgatási területeinek a 46.3424 és 19.8024, a 46.5323 és 19.8675 a 46.30436 és 19.77187 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei. | od 29.4.2020 do 7.5.2020 |
| Bács-kiskun megye: |
| Jánoshalma, Kelebia, Kunfehértó, és Tompa települések közigazgatási területeinek a 46.22671 és 19.58741valamint a 46.347100 és 19.402476 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei. | od 3.5.2020 do 11.5.2020 |

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES

Bács-Kiskun és Csongrád megye:

Balástya, Bócsa, Bugac, Csólyospálos, Forráskút, Jászszentlászló, Kecskemét, Kiskunfélegyháza, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Nyárlőrinc, Soltvadkert, Szank és Tázlár települések közigazgatási területeinek a 46.440827és a 19.846995, a 46.438786 és a 19.850685, a 46.440443 és a 19.857895, a 46.423886 és a 19.854827, a 46.435119 és a 19.836480, a 46.558317 és 19.713448, a 46.694364 és 19.77329, a 46.44449 és 19.8483, 46.455321 és 19.852898, a 46.44159 és 19.84327, a 46.45030 és 19.84853, a 46.514537 és 19.65459, a 46.403611 és 19.834167, a 46.465556 és 19.808611, a 46.5448459 és 19.745837, a 46.38769 és 19.86654 , a 46.800833 és 19.857222, a 46.40299 és 19.87998, a 46.41549 és 19.84498, a 46.5692465 és 19.6932973, a 46.5606135 és 19.7108641, a 46.41096 és 19.83726, a 46.44957 és 19.87544, a 46.55800 és 19.79035, a 46.55800 és 19.79035, a 46.38741 és 19.86223, a 46.42564 és 19.86214, 46.41504 és 19.83675, a 46.44133 és 19.85725, a 46.40685 és 19.86369, a 46.47190 és 19.82798, a 46.38730 és 19.85161, a 46.45601 és 19.87579, a 46.45869 és 19.87283, a 46.860495 és 19.848759 a 46.603350 és 19.478592, a 46.49398 és 19.76918, a 46.411942 és 19.852744, a 46.423333 és 19.850278, a 46.4528606 és 19.79683053, a 46.41407 és 19.88379, a 46.45071735 és 19.8386126, a 46.45798081 és 19.86121049, a 46.40755246 és 19.85871844, a 46.65701 és 19.77743, a 46.6014 és 19.5428, 46.47455783 és 19.86788239, a 46.47019 és 19.83754, a 46.520509 és 19.651656, a 46.4776644 és 19.86554941, 46.581470 és 19.770906, a 46.46758 és 19.85086, a 46.41085 és 19.85558, a 46.3896296224 és 19.858905558, a 46.5253 és 19.7569, a 46.49169 és 19.68988, a 46.51590 és 19.64387, 46.4608579 és 19.8303092, a 46.48031 és 19.84032, a 46.386442 és 19.775899, a 46.50898 és 19.63934, a 46.50898 és 19.63934, a 46.46467 és 19.76302, a 46.46752 és 19.75170, a 46.53935 és 19.74915, a 46.46515 és 19.75375, a 46.46900 és 19.76215, a 46.41600 és 19.6807, a 46.40430 és 19.73591, a 46.5158453 és 19.6704565, a 46.434080 és 19.837544, a 46.49795 és 19.77742, a 46.49526 és 19.77629, a 46.606053 és 19.788634, a 46.61600 és 19.66512, a 46.47344 és 19.74689, a 46.60658 és 19.53464, a 46.518974 és 19.785285, a 46.493294 és 19.689126, a 46.682057 és 19.499820, a 46.682057 és 19.499820, a 46.494599 és 19.784372, a 46.536629 és 19.488942, a 46.46817 és 19.81632, a 46.48499 és 19.79693, a 46.34363 és a 19.88657 valamint a 46.38582 és 19.87797 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei.

od 3.5.2020 do 11.5.2020

Délről az 55-ös út, nyugatról az 53-as út és 54-es út, északról a 44-es út, keletről az 5-ös út által határolt terület, ,a 46.860495 és 19.848759, a 46.800833 és 19.857222, a 46.30436 és 19.77187, a 46.22671 és 19.58741, a 46.3471 és 19.402476, 46.682057 és 19.49982 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területek, Kiskunfélegyháza, Pálmonostora, Pusztaszer, Kistelek, Balástya és Szatymaz 5-ös úttól keletre eső közigazgatási területei., Kiskunhalas teljes közigazgatási területe, valamint Imrehegy, Soltvadkert és Kiskőrös közigazgatási területének egy része.

11.5.2020

Csengele, Kistelek, Ruzsa és Üllés települések közigazgatási területeinek a 46.3424 és 19.8024, a 46.5323 és 19.8675 a 46.30436 és 19.77187 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei.

od 29.4.2020 do 7.5.2020

Bács-kiskun megye:

Jánoshalma, Kelebia, Kunfehértó, és Tompa települések közigazgatási területeinek a 46.22671 és 19.58741valamint a 46.347100 és 19.402476 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei.

od 3.5.2020 do 11.5.2020

Členský stát: Polsko

| Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- |
| W województwie dolnośląskim w mieście Wrocław: |
| — | osiedle Pawłowice; |

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES

W województwie dolnośląskim w mieście Wrocław:

—

osiedle Pawłowice;

| — | część osiedla Psie Pole - Zawidawie od zachodu ograniczona ul. Przedwiośnie, ul. Bora - Komorowskiego i ul. Gorlicką i od południa ograniczona ul. Kiełczowską. |
| --- | --- |

—

część osiedla Psie Pole - Zawidawie od zachodu ograniczona ul. Przedwiośnie, ul. Bora - Komorowskiego i ul. Gorlicką i od południa ograniczona ul. Kiełczowską.

6.4.2020

W województwie lubuskim w powiecie sulęcińskim i słubickim:

w powiecie sulęcińskim:

| 1. | w gminie Krzeszyce miejscowości: Krępiny, Marianki, Zaszczytowo, Studzionka, Dzierżązna, Malta, Czartów, Krasnołęg, Świętojańsko, Krzeszyce, Karkoszów, Przemysław, Rudna, |
| --- | --- |

1.

w gminie Krzeszyce miejscowości: Krępiny, Marianki, Zaszczytowo, Studzionka, Dzierżązna, Malta, Czartów, Krasnołęg, Świętojańsko, Krzeszyce, Karkoszów, Przemysław, Rudna,

| 2. | w gminie Sulęcin miejscowości: Trzebów, Drogomin, |
| --- | --- |

2.

w gminie Sulęcin miejscowości: Trzebów, Drogomin,

| 3. | w gminie Słońsk miejscowości: Ownice, Lemierzyce, Lemierzycko, Grodzisk, Chartów, Jamno, Budzigniew, Polne |
| --- | --- |

3.

w gminie Słońsk miejscowości: Ownice, Lemierzyce, Lemierzycko, Grodzisk, Chartów, Jamno, Budzigniew, Polne

w powiecie słubickim:

| | w gminie Ośno Lubuskie miejscowości: Radachów, Trześniów, Kochań. |
| --- | --- |

w gminie Ośno Lubuskie miejscowości: Radachów, Trześniów, Kochań.

26.4.2020

W województwie lubuskim w powiecie sulęcińskim:

w gminie Krzeszyce, miejscowość Muszkowo.

od 18.4.2020 do 26.4.2020

---