# Euroopa Liidu L 69/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 69 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik6. märts 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 69

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik6. märts 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/375, 2. märts 2020, millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi muutmine (Priorat/Priorato (KPN)) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/376, 5. märts 2020, milles käsitletakse norbiksiini (annaato F) lubamist kasside ja koerte söödalisandina (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/377, 5. märts 2020, milles käsitletakse naatriumselenaadi lubamist mäletsejaliste söödalisandina (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/378, 5. märts 2020, milles käsitletakse L-leutsiini kasutamise lubamist kõigi loomaliikide söödalisandina (
  1
  ) | 9 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/379, 5. märts 2020, millega kehtestatakse Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes ajutine tasakaalustav tollimaks | 14 |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2020/380, 18. veebruar 2020, millega muudetakse otsust (EL) 2016/245 hangete teostamise korra kehtestamise kohta (EKP/2020/10) | 41 |
| | | SUUNISED |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2020/381, 21. veebruar 2020, millega muudetakse suunist (EL) 2017/2335 granulaarsete krediidi- ja krediidiriski andmete kogumise korra kohta (EKP/2020/11) | 46 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/375, 2. märts 2020, millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi muutmine (Priorat/Priorato (KPN))

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/376, 5. märts 2020, milles käsitletakse norbiksiini (annaato F) lubamist kasside ja koerte söödalisandina (
  1
  )

1

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/377, 5. märts 2020, milles käsitletakse naatriumselenaadi lubamist mäletsejaliste söödalisandina (
  1
  )

1

6

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/378, 5. märts 2020, milles käsitletakse L-leutsiini kasutamise lubamist kõigi loomaliikide söödalisandina (
  1
  )

1

9

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/379, 5. märts 2020, millega kehtestatakse Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes ajutine tasakaalustav tollimaks

14

OTSUSED

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2020/380, 18. veebruar 2020, millega muudetakse otsust (EL) 2016/245 hangete teostamise korra kehtestamise kohta (EKP/2020/10)

41

SUUNISED

*

Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2020/381, 21. veebruar 2020, millega muudetakse suunist (EL) 2017/2335 granulaarsete krediidi- ja krediidiriski andmete kogumise korra kohta (EKP/2020/11)

46

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | ECAA ühiskomitee 3. mai 2018. aasta otsuse nr 1/2018 (seoses töökorra vastuvõtmisega (2019/1802)) parandus ( ELT L 274, 28.10.2019 ) | 58 |

Parandused

*

ECAA ühiskomitee 3. mai 2018. aasta otsuse nr 1/2018 (seoses töökorra vastuvõtmisega (2019/1802)) parandus ( ELT L 274, 28.10.2019 )

( ELT L 274, 28.10.2019 )

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 6.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/375,

2. märts 2020,

millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi muutmine („Priorat/Priorato“ (KPN))

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 99,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon vaatas läbi Hispaania esitatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 105 kohase taotluse saada heakskiit kaitstud päritolunimetuse „Priorat/Priorato“ spetsifikaadi muutmisele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon vaatas läbi Hispaania esitatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 105 kohase taotluse saada heakskiit kaitstud päritolunimetuse „Priorat/Priorato“ spetsifikaadi muutmisele.

| (2) | Komisjon avaldas vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3 tootespetsifikaadi muutmise heakskiitmise taotluse Euroopa Liidu Teatajas (2). |
| --- | --- |

(2)

Komisjon avaldas vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3 tootespetsifikaadi muutmise heakskiitmise taotluse Euroopa Liidu Teatajas (2).

| (3) | Komisjonile ei esitatud ühtki määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet. |
| --- | --- |

(3)

Komisjonile ei esitatud ühtki määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet.

| (4) | Seega tuleks tootespetsifikaadi muutmine vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 heaks kiita. |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks tootespetsifikaadi muutmine vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 heaks kiita.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Priorat/Priorato“ (KPN) spetsifikaadi muutmine kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. märts 2020

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT C 316, 20.9.2019, lk 10.

2

---

| 6.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/376,

5. märts 2020,

milles käsitletakse norbiksiini (annaato F) lubamist kasside ja koerte söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade taotlemise nõue ning selliste lubade andmise alused ja kord. Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikega 2 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine (2). |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade taotlemise nõue ning selliste lubade andmise alused ja kord. Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikega 2 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine (2).

| (2) | Direktiivi 70/524/EMÜ alusel anti tähtajatu luba norbiksiini (annaato F) kasutamiseks koerte ja kasside söödalisandina, mis kuulub kategooria „värvained, sealhulgas pigmendid“ rubriigi „muud ühenduse eeskirjadega toiduainete värvimiseks lubatud ained kui patentsinine V, happeline briljantroheline BS ja kantaksantiin“ alla. Kõnealusele värvainele ei antud eraldi luba, vaid see kanti üldkandesse. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 1 punktile b kanti see söödalisand seejärel olemasoleva tootena söödalisandite registrisse. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 70/524/EMÜ alusel anti tähtajatu luba norbiksiini (annaato F) kasutamiseks koerte ja kasside söödalisandina, mis kuulub kategooria „värvained, sealhulgas pigmendid“ rubriigi „muud ühenduse eeskirjadega toiduainete värvimiseks lubatud ained kui patentsinine V, happeline briljantroheline BS ja kantaksantiin“ alla. Kõnealusele värvainele ei antud eraldi luba, vaid see kanti üldkandesse. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 1 punktile b kanti see söödalisand seejärel olemasoleva tootena söödalisandite registrisse.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes artikliga 7 on esitatud taotlus norbiksiini (annaato F) uuesti hindamiseks koerte ja kasside söödalisandina. Taotleja taotles kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „värvained“. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes artikliga 7 on esitatud taotlus norbiksiini (annaato F) uuesti hindamiseks koerte ja kasside söödalisandina. Taotleja taotles kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „värvained“. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 22. märts 2017. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda norbiksiin (annaato F) kahjulikku mõju loomade tervisele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et aine on tugev leeliseline lahus, seega on see söövitav ja kasutajale kahjulik. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, et vältida kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 429/2008 (4) tehti keskkonnaohu hindamise I etapis kindlaks, et norbiksiin (annaato F) kui toiduks mittetarvitatavate loomade söödalisand on täiendavast hindamisest vabastatud, kuna märkimisväärne keskkonnamõju ei ole tõenäoline ning toiduohutusamet ei ole oma eespool nimetatud arvamuses esitanud teaduslike tõendeid, mis annaks põhjust muretsemiseks. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et asjaomane söödalisand on söödale värvuse lisamisel efektiivne. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta. Euroopa Liidu söödalisandite referentlabori (EURL-FA) aruandest ilmnes, et taotleja ei esitanud katseandmeid norbiksiini (annaato F) sisalduse määramiseks söödas. Taotlejal paluti need andmed esitada ning meetod valideeriti ja lisati EURL-FA aruande addendum’isse. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 22. märts 2017. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda norbiksiin (annaato F) kahjulikku mõju loomade tervisele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et aine on tugev leeliseline lahus, seega on see söövitav ja kasutajale kahjulik. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, et vältida kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 429/2008 (4) tehti keskkonnaohu hindamise I etapis kindlaks, et norbiksiin (annaato F) kui toiduks mittetarvitatavate loomade söödalisand on täiendavast hindamisest vabastatud, kuna märkimisväärne keskkonnamõju ei ole tõenäoline ning toiduohutusamet ei ole oma eespool nimetatud arvamuses esitanud teaduslike tõendeid, mis annaks põhjust muretsemiseks. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et asjaomane söödalisand on söödale värvuse lisamisel efektiivne. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta. Euroopa Liidu söödalisandite referentlabori (EURL-FA) aruandest ilmnes, et taotleja ei esitanud katseandmeid norbiksiini (annaato F) sisalduse määramiseks söödas. Taotlejal paluti need andmed esitada ning meetod valideeriti ja lisati EURL-FA aruande addendum’isse.

| (5) | Norbiksiini (annaato F) hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks lubada kasutada kõnealust söödalisandit käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(5)

Norbiksiini (annaato F) hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks lubada kasutada kõnealust söödalisandit käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (6) | Kuna ohutusnõuetest ei tulene vajadust kõnealuse aine lubamise tingimuste muudatusi viivitamatult kohaldada, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(6)

Kuna ohutusnõuetest ei tulene vajadust kõnealuse aine lubamise tingimuste muudatusi viivitamatult kohaldada, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Loa andmine

Lisas nimetatud ainet, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „värvained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Üleminekumeetmed

1.   Lisas nimetatud ainet ja seda sisaldavaid eelsegusid, mis on toodetud ja märgistatud enne 26. septembrit 2020 kooskõlas enne 26. märtsi 2020 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni.

2.   Lisas nimetatud ainet ja seda ainet sisaldavat sööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 26. märtsi 2022 kooskõlas enne 26. märtsi 2020 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule viia ja kasutada olemasolevate varude ammendumiseni.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. märts 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiiv 70/524/EMÜ söödalisandite kohta (EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1).

2

(3)  
  EFSA Journal (2017); 15 (4): 4764.

3

EFSA Journal

(4)  Komisjoni 25. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 429/2008 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1831/2003 rakendamise üksikasjalike eeskirjade kohta seoses taotluste koostamise ja esitamise ning söödalisandite hindamise ja lubamisega (ELT L 133, 22.5.2008, lk 1).

4

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toimeaine sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Kategooria: organoleptilised lisandid. Funktsionaalrühm: värvained. i) ained, mis annavad söödale värvuse või taastavad selle. |
| 2a160b | Norbiksiin (annaato F) | Söödalisandi koostis

  Annaato F vedel preparaat, mis sisaldab 2,3–2,7 % norbiksiini kaaliumsoola

  Toimeaine kirjeldus

  Leelisega töödeldud ja happega sadestatud norbiksiini (annaato F) kirjeldatakse norbiksiini kaaliumsoolana (dikaalium-6,6′-diapo-ψ,ψ-karoteendioaat);
  See on karotenoidi derivaat, mis saadakse värvibiksa (Bixa orellana L.) seemnete väliskatte eemaldamisel ja edasisel keemilisel töötlemisel.
  Tahke
  Keemiline valem: C24H26K2O4
  CASi number 33261-80–2

  Analüüsimeetod
   (1)

  Kaaliumnorbiksinaadi sisalduse määramine söödalisandis:






  — | spektrofotomeetria lainepikkusel 482 nm (JECFA monograafia annaatoekstraktide kohta (leelisega töödeldud ja happega sadestatud norbiksiin) |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Toimeaine sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Kategooria: organoleptilised lisandid. Funktsionaalrühm: värvained. i) ained, mis annavad söödale värvuse või taastavad selle.

2a160b

Norbiksiin (annaato F)

Söödalisandi koostis

Annaato F vedel preparaat, mis sisaldab 2,3–2,7 % norbiksiini kaaliumsoola

Toimeaine kirjeldus

Leelisega töödeldud ja happega sadestatud norbiksiini (annaato F) kirjeldatakse norbiksiini kaaliumsoolana (dikaalium-6,6′-diapo-ψ,ψ-karoteendioaat);

See on karotenoidi derivaat, mis saadakse värvibiksa (Bixa orellana L.) seemnete väliskatte eemaldamisel ja edasisel keemilisel töötlemisel.

Tahke

Keemiline valem: C24H26K2O4

CASi number 33261-80–2

Analüüsimeetod
   (1)

Kaaliumnorbiksinaadi sisalduse määramine söödalisandis:

—

spektrofotomeetria lainepikkusel 482 nm (JECFA monograafia annaatoekstraktide kohta (leelisega töödeldud ja happega sadestatud norbiksiin)

Kaaliumnorbiksinaadi sisalduse määramiseks söödas:

| — | kõrgefektiivne pöördfaasiline vedelikkromatograafia koos dioodrividetektoriga (RP-HPLC-DAD) |
| --- | --- |

—

kõrgefektiivne pöördfaasiline vedelikkromatograafia koos dioodrividetektoriga (RP-HPLC-DAD)

Kassid

Koerad

-

-

13

16

| 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas silma- ja nahakaitsevahendeid.. |
| --- | --- |

2.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas silma- ja nahakaitsevahendeid..

26.3.2030

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 6.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/6 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/377,

5. märts 2020,

milles käsitletakse naatriumselenaadi lubamist mäletsejaliste söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus naatriumselenaadi söödalisandina kasutamise lubamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus naatriumselenaadi söödalisandina kasutamise lubamiseks.

| (3) | Taotleja taotles kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“. Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Taotleja taotles kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“. Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 3. juuli 2019. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud tingimuste juures ei avalda naatriumselenaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet osutas oma järelduses sellele, et seda söödalisandit peetakse nahka ja silmi ärritavaks ning nahka ja hingamisteid sensibiliseerivaks. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, et vältida kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealune söödalisand on mäletsejaliste jaoks tõhus seleeniallikas. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 21 kohaselt asutatud referentlabori esitatud aruanded söödas sisalduvate söödalisandite analüüsimise meetodi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 3. juuli 2019. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud tingimuste juures ei avalda naatriumselenaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet osutas oma järelduses sellele, et seda söödalisandit peetakse nahka ja silmi ärritavaks ning nahka ja hingamisteid sensibiliseerivaks. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, et vältida kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealune söödalisand on mäletsejaliste jaoks tõhus seleeniallikas. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 21 kohaselt asutatud referentlabori esitatud aruanded söödas sisalduvate söödalisandite analüüsimise meetodi kohta.

| (5) | Naatriumselenaadi hindamine näitas, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse söödalisandi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil. |
| --- | --- |

(5)

Naatriumselenaadi hindamine näitas, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse söödalisandi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas nimetatud ainet, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“ ja funktsionaalrühma „mikroelementide ühendid“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. märts 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  EFSA Journal 2019; 17(7):5788.

2

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Seleenisisaldus (mg/kg) täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Kategooria: toitainelised lisandid. Funktsionaalrühm: mikroelementide ühendid. |
| 3b803 | | Naatriumselenaat | Söödalisandi kirjeldus:

  pulbriline naatriumselenaat minimaalse seleenisisaldusega 41 %

  Toimeaine kirjeldus

  Dinaatriumselenaat
  Keemiline valem: Na2SeO4

  CASi number: 13410-01-0

  Analüüsimeetod
   (1)

  Seleeni üldsisalduse määramine söödalisandis:






  — | tiitrimine |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Seleenisisaldus (mg/kg) täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

Kategooria: toitainelised lisandid. Funktsionaalrühm: mikroelementide ühendid.

3b803

Naatriumselenaat

Söödalisandi kirjeldus:

pulbriline naatriumselenaat minimaalse seleenisisaldusega 41 %

Toimeaine kirjeldus

Dinaatriumselenaat

Keemiline valem: Na2SeO4

CASi number: 13410-01-0

Analüüsimeetod
   (1)

Seleeni üldsisalduse määramine söödalisandis:

—

tiitrimine

Naatriumi üldsisalduse määramine naatriumselenaadis:

| — | aatomabsorptsioonspektromeetria (AAS) – EN ISO 6869:2000 või |
| --- | --- |

—

aatomabsorptsioonspektromeetria (AAS) – EN ISO 6869:2000 või

| — | induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) – EN 15510:2007 |
| --- | --- |

—

induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) – EN 15510:2007

Seleeni üldsisalduse määramine eelsegus, söödamaterjalis ja segasöödas:

| — | hüdriidide tekitamisega aatom-absorptsioonspektromeetria (HGAAS) pärast mikrolainete toimel lagundamist – EN 16159:2012 |
| --- | --- |

—

hüdriidide tekitamisega aatom-absorptsioonspektromeetria (HGAAS) pärast mikrolainete toimel lagundamist – EN 16159:2012

Mäletsejalised

–

0,50 (kokku)

| 1. | Naatriumselenaati võib turule lasta ja kasutada söödalisandina preparaadi kujul. |
| --- | --- |

1.

Naatriumselenaati võib turule lasta ja kasutada söödalisandina preparaadi kujul.

| 2. | Söödalisand lisatakse söödale eelseguna. |
| --- | --- |

2.

Söödalisand lisatakse söödale eelseguna.

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegu kasutajatele kasutamiskorra ja korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegu käitlemisel asjakohaseid isikukaitsevahendeid. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegu kasutajatele kasutamiskorra ja korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegu käitlemisel asjakohaseid isikukaitsevahendeid.

26. märts 2030

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil järgmisel aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 6.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/378,

5. märts 2020,

milles käsitletakse L-leutsiini kasutamise lubamist kõigi loomaliikide söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade taotlemise nõue ning selliste lubade andmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade taotlemise nõue ning selliste lubade andmise alused ja kord.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikega 1 on esitatud taotlus Escherichia coli NITE BP-02351 abil saadud L-leutsiini kasutamise lubamiseks toitainelise söödalisandina kõigi loomaliikide söödas ja joogivees ning organoleptilise söödalisandina kõigi loomaliikide söödas. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikega 1 on esitatud taotlus Escherichia coli NITE BP-02351 abil saadud L-leutsiini kasutamise lubamiseks toitainelise söödalisandina kõigi loomaliikide söödas ja joogivees ning organoleptilise söödalisandina kõigi loomaliikide söödas. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (3) | Taotluses käsitletakse Escherichia coli NITE BP-02351 abil toodetud L-leutsiini lubamist kõigi loomaliikide söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“ (funktsionaalrühm „aminohapped, nende soolad ja analoogid“) ja söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid“ (funktsionaalrühm „lõhna- ja maitseained“). |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse Escherichia coli NITE BP-02351 abil toodetud L-leutsiini lubamist kõigi loomaliikide söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“ (funktsionaalrühm „aminohapped, nende soolad ja analoogid“) ja söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid“ (funktsionaalrühm „lõhna- ja maitseained“).

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 2. aprilli 2019. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Escherichia coli NITE BP-02351 abil saadud L-leutsiin kahjulikku mõju loomade ega tarbijate tervisele või keskkonna ohutusele. Toiduohutusamet märkis ka, et Escherichia coli NITE BP-02351 abil saadud L-leutsiin võib söödalisandi kasutajatele põhjustada riski sissehingamisel. Seetõttu tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, et vältida kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 2. aprilli 2019. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Escherichia coli NITE BP-02351 abil saadud L-leutsiin kahjulikku mõju loomade ega tarbijate tervisele või keskkonna ohutusele. Toiduohutusamet märkis ka, et Escherichia coli NITE BP-02351 abil saadud L-leutsiin võib söödalisandi kasutajatele põhjustada riski sissehingamisel. Seetõttu tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, et vältida kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele.

| (5) | Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealune söödalisand on tõhus aminohappe L-leutsiini allikas kõigi loomaliikide puhul. Söödalisandina kasutatava L-leutsiini täieliku tõhususe tagamiseks mäletsejate puhul, tuleks seda kaitsta lagunemise eest vatsas. Toiduohutusamet väljendas ühes eelmises avalduses muret aminohapete võimaliku tasakaalustamatuse pärast söödas, kui neid manustatakse joogiveega. Toiduohutusamet ei teinud siiski ettepanekut L-leutsiini maksimaalse sisalduse kohta. Seega on asjakohane märkida söödalisandi ja seda sisaldavate eelsegude märgistusele hoiatus võtta arvesse kõigi asendamatute ja tinglikult asendamatute aminohapete olemasolu söödas, eriti juhul, kui L-leutsiini manustatakse täiendava aminohappena joogiveega. |
| --- | --- |

(5)

Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealune söödalisand on tõhus aminohappe L-leutsiini allikas kõigi loomaliikide puhul. Söödalisandina kasutatava L-leutsiini täieliku tõhususe tagamiseks mäletsejate puhul, tuleks seda kaitsta lagunemise eest vatsas. Toiduohutusamet väljendas ühes eelmises avalduses muret aminohapete võimaliku tasakaalustamatuse pärast söödas, kui neid manustatakse joogiveega. Toiduohutusamet ei teinud siiski ettepanekut L-leutsiini maksimaalse sisalduse kohta. Seega on asjakohane märkida söödalisandi ja seda sisaldavate eelsegude märgistusele hoiatus võtta arvesse kõigi asendamatute ja tinglikult asendamatute aminohapete olemasolu söödas, eriti juhul, kui L-leutsiini manustatakse täiendava aminohappena joogiveega.

| (6) | Seoses L-leutsiini kasutamisega lõhna- ja maitseainena märgib toiduohutusamet, et kui seda ainet kasutatakse soovitatud annuses, siis ei ole vaja selle tõhusust täiendavalt tõendada. L-leutsiini kasutamiseks lõhna- ja maitseainena joogivees ei ole luba antud. Soovitatud annuses maitseühendina kasutatav L-leutsiin ei tekita tõenäoliselt probleeme asendamatute ja tinglikult asendamatute aminohapete omastamiseks söödas. |
| --- | --- |

(6)

Seoses L-leutsiini kasutamisega lõhna- ja maitseainena märgib toiduohutusamet, et kui seda ainet kasutatakse soovitatud annuses, siis ei ole vaja selle tõhusust täiendavalt tõendada. L-leutsiini kasutamiseks lõhna- ja maitseainena joogivees ei ole luba antud. Soovitatud annuses maitseühendina kasutatav L-leutsiin ei tekita tõenäoliselt probleeme asendamatute ja tinglikult asendamatute aminohapete omastamiseks söödas.

| (7) | Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta. |
| --- | --- |

(7)

Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

| (8) | L-leutsiini hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse söödalisandi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil. |
| --- | --- |

(8)

L-leutsiini hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse söödalisandi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil.

| (9) | Asjaolu, et L-leutsiini kasutamiseks lõhna- ja maitseainena joogivees ei ole luba antud, ei välista selle kasutamist segasöödas, mida manustatakse veega. |
| --- | --- |

(9)

Asjaolu, et L-leutsiini kasutamiseks lõhna- ja maitseainena joogivees ei ole luba antud, ei välista selle kasutamist segasöödas, mida manustatakse veega.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud Escherichia coli NITE BP-02351 abil toodetud L-leutsiini lubatakse kasutada söödalisandina söödalisandite kategoorias „toitainelised lisandid“, funktsionaalrühmas „aminohapped, nende soolad ja analoogid“ ning söödalisandite kategoorias „organoleptilised lisandid“ ja funktsionaalrühmas „lõhna- ja maitseained“ kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. märts 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2019; 17(5):5689.

2

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Kategooria: toitainelised lisandid. Funktsionaalrühm: aminohapped, nende soolad ja analoogid. |
| 3c382 | - | L-leutsiin | Söödalisandi koostis

  Pulber, milles L-leutsiini sisaldus on vähemalt 98 % (kuivaines) ning suurim niiskusesisaldus on 1,5 % | Kõik loomaliigid | | | | 1. | L-leutsiini võib turule lasta ja kasutada söödalisandina preparaadi kujul. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Kategooria: toitainelised lisandid. Funktsionaalrühm: aminohapped, nende soolad ja analoogid.

3c382

-

L-leutsiin

Söödalisandi koostis

Pulber, milles L-leutsiini sisaldus on vähemalt 98 % (kuivaines) ning suurim niiskusesisaldus on 1,5 %

Kõik loomaliigid

1.

L-leutsiini võib turule lasta ja kasutada söödalisandina preparaadi kujul.

| 2. | Söödalisandit võib manustada ka joogiveega. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandit võib manustada ka joogiveega.

| 3. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel ja püsivus joogivees. |
| --- | --- |

3.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel ja püsivus joogivees.

| 4. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed sissehingamisest tulenevate võimalike riskide suhtes. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit. |
| --- | --- |

4.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed sissehingamisest tulenevate võimalike riskide suhtes. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit.

| 5. | Söödalisandi endotoksiinisisaldus ja võimalik tolmuna õhku eraldumine peavad olema sellised, et on tagatud, et ei ületata õhus esinevate endotoksiinide maksimumsisaldust 1600 RÜ/m3
   (2). |
| --- | --- |

5.

Söödalisandi endotoksiinisisaldus ja võimalik tolmuna õhku eraldumine peavad olema sellised, et on tagatud, et ei ületata õhus esinevate endotoksiinide maksimumsisaldust 1600 RÜ/m3
   (2).

| 6. | Märgistusel esitatav teave: „L-leutsiini lisamisel söödale, eriti selle manustamisel joogiveega, tuleks arvesse võtta kõigi asendamatute ja tinglikult asendamatute aminohapete olemasolu, et hoida ära tasakaalustamatust.“ |
| --- | --- |

6.

Märgistusel esitatav teave: „L-leutsiini lisamisel söödale, eriti selle manustamisel joogiveega, tuleks arvesse võtta kõigi asendamatute ja tinglikult asendamatute aminohapete olemasolu, et hoida ära tasakaalustamatust.“

26.3.2030

Toimeaine kirjeldus

Escherichia coli NITE BP-02351 abil kääritamise teel toodetud L-leutsiin.

Keemiline valem: C6H13NO2

CASi number: 61–90-5

Analüüsimeetod
   (1)

L-leutsiini tuvastamiseks söödalisandis:

| — | Food Chemical Codex’i „L-leucine monohydrochloride monograph“ |
| --- | --- |

—

Food Chemical Codex’i „L-leucine monohydrochloride monograph“

Leutsiinisisalduse määramiseks söödalisandis:

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja optilise määramisega (IEC-VIS/FLD) |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja optilise määramisega (IEC-VIS/FLD)

Leutsiinisisalduse määramiseks eelsegudes:

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja optilise määramisega (IEC-VIS/FLD) või |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja optilise määramisega (IEC-VIS/FLD) või

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS) – komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009 |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS) – komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009

Leutsiinisisalduse määramiseks eelsegudes, segasöödas ja söödamaterjalis:

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS) – komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009 |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS) – komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009

Leutsiinisisalduse määramiseks vees:

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS) |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS)

Kategooria: organoleptilised lisandid. Funktsionaalrühm: lõhna- ja maitseained.

3c382

-

L-leutsiin

Söödalisandi koostis

Pulber, milles L-leutsiini sisaldus on vähemalt 98 % (kuivaines) ning suurim niiskusesisaldus on 1,5 %

Kõik loomaliigid

-

-

-

| 1. | L-leutsiini võib turule lasta ja kasutada söödalisandina preparaadi kujul. |
| --- | --- |

1.

L-leutsiini võib turule lasta ja kasutada söödalisandina preparaadi kujul.

| 2. | Söödalisand lisatakse söödale eelseguna. |
| --- | --- |

2.

Söödalisand lisatakse söödale eelseguna.

| 3. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |
| --- | --- |

3.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 4. | Söödalisandi märgistus peab sisaldama järgmist teavet:
  „Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas: 25 mg/kg.“ |
| --- | --- |

4.

Söödalisandi märgistus peab sisaldama järgmist teavet:

„Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas: 25 mg/kg.“

| 5. | Eelsegu märgistusel esitatakse asjaomase funktsionaalrühma nimetus, söödalisandi nimetus ja identifitseerimisnumber ning lisatud toimeaine kogus, kui toimeaine sisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas ületab järgmist väärtust: 25 mg/kg. |
| --- | --- |

5.

Eelsegu märgistusel esitatakse asjaomase funktsionaalrühma nimetus, söödalisandi nimetus ja identifitseerimisnumber ning lisatud toimeaine kogus, kui toimeaine sisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas ületab järgmist väärtust: 25 mg/kg.

| 6. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed sissehingamisest tulenevate võimalike riskide suhtes. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit. |
| --- | --- |

6.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed sissehingamisest tulenevate võimalike riskide suhtes. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit.

| 7. | Söödalisandi endotoksiinisisaldus ja võimalik tolmuna õhku eraldumine on sellised, et on tagatud, et ei ületata õhus esinevate endotoksiinide maksimumsisaldust 1600 RÜ/m3
   (2). |
| --- | --- |

7.

Söödalisandi endotoksiinisisaldus ja võimalik tolmuna õhku eraldumine on sellised, et on tagatud, et ei ületata õhus esinevate endotoksiinide maksimumsisaldust 1600 RÜ/m3
   (2).

26.3.2030

Toimeaine kirjeldus

Escherichia coli NITE BP-02351 abil kääritamise teel toodetud L-leutsiin

Keemiline valem: C6H13NO2

CASi number: 61–90-5

FLAVIS No 17.012

Analüüsimeetod
   (1)

L-leutsiini tuvastamiseks söödalisandis:

| — | Food Chemical Codex’i „L-leucine monohydrochloride monograph“ |
| --- | --- |

—

Food Chemical Codex’i „L-leucine monohydrochloride monograph“

Leutsiinisisalduse määramiseks söödalisandis:

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja optilise määramisega (IEC-VIS/FLD) |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja optilise määramisega (IEC-VIS/FLD)

Leutsiinisisalduse määramiseks eelsegudes:

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja optilise määramisega (IEC-VIS/FLD) või |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja optilise määramisega (IEC-VIS/FLD) või

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS) – komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009 |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS) – komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil järgmisel aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

(2)  Kokkupuute määr on söödalisandi endotoksiinisisaldusest ja võimalikust tolmuna õhku eraldumisest lähtuvalt arvutatud vastavalt Euroopa Toiduohutusameti kasutatavale meetodile (EFSA Journal 2019; 17(5): 5689); analüüsimeetod: Euroopa farmakopöa 2.6.14 (bakteriaalsed endotoksiinid).

---

| 6.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/14

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/379,

5. märts 2020,

millega kehtestatakse Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes ajutine tasakaalustav tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artiklit 12 ja artikli 24 lõiget 1,

olles konsulteerinud liikmesriikidega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Algatamine

Algatamine

| (1) | 7. juunil 2019. aastal algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) alusmääruse artikli 10 alusel subsiidiumivastase uurimise Egiptusest (edaspidi „asjaomane riik“) pärit klaasfilamentkiust toodete Euroopa Liitu impordi suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (2). |
| --- | --- |

(1)

7. juunil 2019. aastal algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) alusmääruse artikli 10 alusel subsiidiumivastase uurimise Egiptusest (edaspidi „asjaomane riik“) pärit klaasfilamentkiust toodete Euroopa Liitu impordi suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (2).

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (2) | Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 24. aprillil 2019. aastal Euroopa klaasfilamentkiu tootjate ühendus (edaspidi „kaebuse esitaja“ või „APFE“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu kogutoodangust. Kaebust toetasid tootjad, kelle toodang moodustab 71 % liidu klaasfilamentkiu toodete kogutoodangust. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 24. aprillil 2019. aastal Euroopa klaasfilamentkiu tootjate ühendus (edaspidi „kaebuse esitaja“ või „APFE“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu kogutoodangust. Kaebust toetasid tootjad, kelle toodang moodustab 71 % liidu klaasfilamentkiu toodete kogutoodangust.

| (3) | Enne subsiidiumivastase uurimise algatamist teatas komisjon Egiptuse valitsusele, et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, ning kutsus Egiptuse valitsust osalema konsultatsioonidel kooskõlas alusmääruse artikli 10 lõikega 7. Egiptuse valitsus lükkas kutse osaleda konsultatsioonidel tagasi, mis jäeti seetõttu ära, kuid esitas kaks uurimise algatamist käsitlevat märkust, millest ühe enne algatamisteate avaldamist ja teise pärast seda. |
| --- | --- |

(3)

Enne subsiidiumivastase uurimise algatamist teatas komisjon Egiptuse valitsusele, et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, ning kutsus Egiptuse valitsust osalema konsultatsioonidel kooskõlas alusmääruse artikli 10 lõikega 7. Egiptuse valitsus lükkas kutse osaleda konsultatsioonidel tagasi, mis jäeti seetõttu ära, kuid esitas kaks uurimise algatamist käsitlevat märkust, millest ühe enne algatamisteate avaldamist ja teise pärast seda.

| (4) | Komisjon algatas 3. mail 2019 eraldiseisva dumpinguvastase uurimise Egiptusest ja Bahreinist pärit samade klaasfilamentkiust toodete liitu importimise suhtes (3). Komisjon teavitas 12. detsembril 2019 kõiki huvitatud isikuid, et uurimine jätkub ilma ajutisi dumpinguvastaseid tollimakse kehtestamata. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon algatas 3. mail 2019 eraldiseisva dumpinguvastase uurimise Egiptusest ja Bahreinist pärit samade klaasfilamentkiust toodete liitu importimise suhtes (3). Komisjon teavitas 12. detsembril 2019 kõiki huvitatud isikuid, et uurimine jätkub ilma ajutisi dumpinguvastaseid tollimakse kehtestamata.

3

| (5) | Egiptuse valitsus väitis enne uurimise algatamist, et kaebus ei sisaldanud piisavalt tõendeid subsideerimise või kahju kohta, et põhjendada menetluse algatamist. Tema märkusi subsideerimise kohta käsitleti tõendusmaterjali piisavust käsitlevas märgukirjas, mis lisati avatud toimikusse, ning märkusi kahju kohta käsitletakse allpool. |
| --- | --- |

(5)

Egiptuse valitsus väitis enne uurimise algatamist, et kaebus ei sisaldanud piisavalt tõendeid subsideerimise või kahju kohta, et põhjendada menetluse algatamist. Tema märkusi subsideerimise kohta käsitleti tõendusmaterjali piisavust käsitlevas märgukirjas, mis lisati avatud toimikusse, ning märkusi kahju kohta käsitletakse allpool.

| (6) | Algatamise järel esitas Egiptuse valitsus komisjonile täiendavaid märkusi, milles märgiti taas ära subsiidiumi käsitlevad märkused, kuid esitati ka kaebuses ära märgitud väited Egiptusest pärit impordi põhjustatud kahju kohta. |
| --- | --- |

(6)

Algatamise järel esitas Egiptuse valitsus komisjonile täiendavaid märkusi, milles märgiti taas ära subsiidiumi käsitlevad märkused, kuid esitati ka kaebuses ära märgitud väited Egiptusest pärit impordi põhjustatud kahju kohta.

| (7) | Egiptuse valitsus analüüsis kõigepealt kaebuses esitatud andmeid, mis sisaldasid hindu liidu turul 2017. ja 2018. aastal, ning märkis, et ELi müügihinnad ei langenud ning Egiptusest pärit impordi hinnad langesid vaid 2 %. |
| --- | --- |

(7)

Egiptuse valitsus analüüsis kõigepealt kaebuses esitatud andmeid, mis sisaldasid hindu liidu turul 2017. ja 2018. aastal, ning märkis, et ELi müügihinnad ei langenud ning Egiptusest pärit impordi hinnad langesid vaid 2 %.

| (8) | Kõnealuses hinnaanalüüsis võrreldi siiski ainult kahte aastat vaatlusalusest perioodist ning seega ei võetud arvesse kõiki kaebuses esitatud andmeid impordihinna ja ELi müügihindade muutuse kohta, millest ilmneb impordihindade langemine ja ELi müügihindade paigalseis. |
| --- | --- |

(8)

Kõnealuses hinnaanalüüsis võrreldi siiski ainult kahte aastat vaatlusalusest perioodist ning seega ei võetud arvesse kõiki kaebuses esitatud andmeid impordihinna ja ELi müügihindade muutuse kohta, millest ilmneb impordihindade langemine ja ELi müügihindade paigalseis.

| (9) | Komisjon märkis ka, et allpool põhjendustes 84–91 esitatud andmed hinnasuundumuste kohta ning komisjoni järeldused põhinevad kogu andmekogumil. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon märkis ka, et allpool põhjendustes 84–91 esitatud andmed hinnasuundumuste kohta ning komisjoni järeldused põhinevad kogu andmekogumil.

| (10) | Egiptuse valitsus analüüsis kaebuses esitatud majandusnäitajaid ja jõudis järeldusele, et need ei osutanud olulisele kahjule. Tegemist ei ole komisjoni analüüsiga kaebuses esitatud andmete kohta, mis selgelt näitavad kahju olemasolu järsult vähenenud kasumi tõttu aastatel 2016–2018. |
| --- | --- |

(10)

Egiptuse valitsus analüüsis kaebuses esitatud majandusnäitajaid ja jõudis järeldusele, et need ei osutanud olulisele kahjule. Tegemist ei ole komisjoni analüüsiga kaebuses esitatud andmete kohta, mis selgelt näitavad kahju olemasolu järsult vähenenud kasumi tõttu aastatel 2016–2018.

| (11) | Komisjoni analüüs makromajanduslike ja mikromajanduslike näitajate kohta on esitatud üksikasjalikult allpool punktis 4.4. |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni analüüs makromajanduslike ja mikromajanduslike näitajate kohta on esitatud üksikasjalikult allpool punktis 4.4.

| (12) | Seejärel esitas Egiptuse valitsus muid olulise kahju tekkepõhjuseid, kui komisjon peaks selle kohta tõendeid leidma. Ta väidab, et kahju põhjustaks vähene tehnoloogiline areng, ebapiisav tootmisvõimsus, nõudluse vähenemine, suuremad kulud ja import teistest riikidest. |
| --- | --- |

(12)

Seejärel esitas Egiptuse valitsus muid olulise kahju tekkepõhjuseid, kui komisjon peaks selle kohta tõendeid leidma. Ta väidab, et kahju põhjustaks vähene tehnoloogiline areng, ebapiisav tootmisvõimsus, nõudluse vähenemine, suuremad kulud ja import teistest riikidest.

| (13) | Kaebuses juba käsitletakse neid tegureid ning esitatakse tõendid, et liidu tootmisharu on investeerinud oma tootmisrajatistesse, ning et teistest riikidest pärineva impordi ja liidu tootmisharu saadud kahju vahel puudub põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(13)

Kaebuses juba käsitletakse neid tegureid ning esitatakse tõendid, et liidu tootmisharu on investeerinud oma tootmisrajatistesse, ning et teistest riikidest pärineva impordi ja liidu tootmisharu saadud kahju vahel puudub põhjuslik seos.

| (14) | Kõiki neid tegureid on uuritud ning komisjoni esialgsed järeldused on esitatud punktis 5 allpool. |
| --- | --- |

(14)

Kõiki neid tegureid on uuritud ning komisjoni esialgsed järeldused on esitatud punktis 5 allpool.

| (15) | Komisjon sai klaasfilamentkiust toodete kasutajate rühmalt liidus ka märkuse väidetava kahju kohta, mida põhjustas Egiptusest pärit import. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon sai klaasfilamentkiust toodete kasutajate rühmalt liidus ka märkuse väidetava kahju kohta, mida põhjustas Egiptusest pärit import.

| (16) | Anonüümseks jääda soovinud kasutajate rühm esitas märkusi selle kohta, et 2015. aastal kahju ei esinenud; Egiptusest pärit impordi mahu kohta; selle kohta, et impordimaht tõenäoliselt ei kasva; ning kaebuses esitatud majandusnäitajate kohta. |
| --- | --- |

(16)

Anonüümseks jääda soovinud kasutajate rühm esitas märkusi selle kohta, et 2015. aastal kahju ei esinenud; Egiptusest pärit impordi mahu kohta; selle kohta, et impordimaht tõenäoliselt ei kasva; ning kaebuses esitatud majandusnäitajate kohta.

| (17) | Jällegi on kõiki neid tegureid uuritud ning komisjoni esialgsed järeldused on esitatud punktis 4 allpool. Komisjon kinnitas, et algatamisetapis sisaldas kaebus piisavalt tõendeid kahjustava subsideerimise kohta. |
| --- | --- |

(17)

Jällegi on kõiki neid tegureid uuritud ning komisjoni esialgsed järeldused on esitatud punktis 4 allpool. Komisjon kinnitas, et algatamisetapis sisaldas kaebus piisavalt tõendeid kahjustava subsideerimise kohta.

| (18) | Samuti väitsid Egiptuse valitsus ja Jushi Egypt, et tooraine imporditollimaksude vähendamine ei ole subsiidium, kui need imporditud tooted reeksporditakse töötlemata kujul või töödeldakse tootmisahela järgmise etapi tooteks. |
| --- | --- |

(18)

Samuti väitsid Egiptuse valitsus ja Jushi Egypt, et tooraine imporditollimaksude vähendamine ei ole subsiidium, kui need imporditud tooted reeksporditakse töötlemata kujul või töödeldakse tootmisahela järgmise etapi tooteks.

| (19) | Komisjon tunnistas, et eelkõige juhul, kui alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis ii ning I, II ja III lisas osutatud tingimused on täidetud, kujutab üksnes tooraine imporditollimaksude ülemäärane vähendamine endast tasakaalustatavat subsiidiumi, ning pööras sellele uurimise käigus erilist tähelepanu. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon tunnistas, et eelkõige juhul, kui alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis ii ning I, II ja III lisas osutatud tingimused on täidetud, kujutab üksnes tooraine imporditollimaksude ülemäärane vähendamine endast tasakaalustatavat subsiidiumi, ning pööras sellele uurimise käigus erilist tähelepanu.

| (20) | Lisaks märkis komisjon, et Egiptuse valitsuse märkus ei käsitlenud tootmisseadmete imporditollimaksudest vabastamist. |
| --- | --- |

(20)

Lisaks märkis komisjon, et Egiptuse valitsuse märkus ei käsitlenud tootmisseadmete imporditollimaksudest vabastamist.

1.2.   Algatamisteate muutmine

Algatamisteate muutmine

| (21) | Komisjon avaldas 12. veebruaril 2020Euroopa Liidu Teatajas teate, millega muudetakse algatamisteadet (4). |
| --- | --- |

(21)

Komisjon avaldas 12. veebruaril 2020Euroopa Liidu Teatajas teate, millega muudetakse algatamisteadet (4).

Euroopa Liidu Teatajas

4

| (22) | Uurimise käigus leidis komisjon täiendavaid tõendeid asjaomaste subsiidiumide kohta, millest kõiki 7. juuni 2019. aasta teatises ei käsitletud. |
| --- | --- |

(22)

Uurimise käigus leidis komisjon täiendavaid tõendeid asjaomaste subsiidiumide kohta, millest kõiki 7. juuni 2019. aasta teatises ei käsitletud.

| (23) | Eelkõige leidis komisjon täiendavaid tõendeid Hiina riigiomandis või riigi kontrolli all olevate üksuste antud selliste poliitiliste sooduslaenude kohta, mis anti ettevõttele Jushi Egypt otse ja Hiina Rahvavabariigis asuvate temaga seotud äriühingute vahendusel kaudselt. |
| --- | --- |

(23)

Eelkõige leidis komisjon täiendavaid tõendeid Hiina riigiomandis või riigi kontrolli all olevate üksuste antud selliste poliitiliste sooduslaenude kohta, mis anti ettevõttele Jushi Egypt otse ja Hiina Rahvavabariigis asuvate temaga seotud äriühingute vahendusel kaudselt.

| (24) | Seoses nende laenudega leidis komisjon tõendeid võimalikust Egiptuse valitsuse antud rahalisest toetusest, millest saab kasu vaatlusalust toodet eksportiv tootja. |
| --- | --- |

(24)

Seoses nende laenudega leidis komisjon tõendeid võimalikust Egiptuse valitsuse antud rahalisest toetusest, millest saab kasu vaatlusalust toodet eksportiv tootja.

| (25) | Uurimise käigus tegi komisjon kindlaks ka muid Egiptuse ja Hiina Rahvavabariigi vahelise koostöö elemente, mis võivad teiste algatamisteates juba nimetatud subsideerimistavade uurimisel oluliseks osutuda, nagu näiteks maa saamine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

(25)

Uurimise käigus tegi komisjon kindlaks ka muid Egiptuse ja Hiina Rahvavabariigi vahelise koostöö elemente, mis võivad teiste algatamisteates juba nimetatud subsideerimistavade uurimisel oluliseks osutuda, nagu näiteks maa saamine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest.

| (26) | Seepärast otsustas komisjon alusmääruse artikli 10 lõike 7 kohaselt neid subsiidiume kõnealuses uurimises arvesse võtta ja muuta vastavalt 7. juuni 2019. aasta teadet. Sellega seoses lisati toimikusse märkus ja Egiptuse valitsust kutsuti üles konsulteerima nende täiendavate subsiidiumide üle. |
| --- | --- |

(26)

Seepärast otsustas komisjon alusmääruse artikli 10 lõike 7 kohaselt neid subsiidiume kõnealuses uurimises arvesse võtta ja muuta vastavalt 7. juuni 2019. aasta teadet. Sellega seoses lisati toimikusse märkus ja Egiptuse valitsust kutsuti üles konsulteerima nende täiendavate subsiidiumide üle.

1.3.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (27) | Subsideerimise ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2018 kuni 31. märtsini 2019 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2016 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). Vajaduse korral uuris komisjon ka uurimisperioodile järgnenud ajavahemiku andmeid. |
| --- | --- |

(27)

Subsideerimise ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2018 kuni 31. märtsini 2019 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2016 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). Vajaduse korral uuris komisjon ka uurimisperioodile järgnenud ajavahemiku andmeid.

1.4.   Registreerimine

Registreerimine

| (28) | Komisjon kehtestas vaatlusaluse toote impordi suhtes komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/199 (5) (edaspidi „registreerimismäärus“) registreerimise nõude kolmenädalase eelavalikustamise perioodi jooksul vastavalt alusmääruse artikli 24 lõikele 5a. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon kehtestas vaatlusaluse toote impordi suhtes komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/199 (5) (edaspidi „registreerimismäärus“) registreerimise nõude kolmenädalase eelavalikustamise perioodi jooksul vastavalt alusmääruse artikli 24 lõikele 5a.

5

1.5.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (29) | Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt kaebuse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid ning Egiptuse valitsust, teadaolevaid importijaid, tarnijaid ja kasutajaid, kauplejaid, aga ka teadaolevalt asjassepuutuvaid ühendusi uurimise algatamisest ning kutsus neid selles osalema. |
| --- | --- |

(29)

Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt kaebuse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid ning Egiptuse valitsust, teadaolevaid importijaid, tarnijaid ja kasutajaid, kauplejaid, aga ka teadaolevalt asjassepuutuvaid ühendusi uurimise algatamisest ning kutsus neid selles osalema.

| (30) | Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(30)

Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

| (31) | Eraldiseisva dumpinguvastase uurimise raames juba koostööd teinud huvitatud isikutel paluti teatada, et nad teevad koostööd mõlema uurimise raames, ning sellisel juhul peeti neid mõlema uurimise raames huvitatud isikuteks. Sellele vaatamata käsitles komisjon dumpingu- ja subsiidiumivastaseid uurimisi kahe eraldi menetlusena ning palus huvitatud isikutel oma märkustes selgelt märkida, kas nad viitasid dumpinguvastasele uurimisele, subsiidiumivastasele uurimisele või mõlemale. |
| --- | --- |

(31)

Eraldiseisva dumpinguvastase uurimise raames juba koostööd teinud huvitatud isikutel paluti teatada, et nad teevad koostööd mõlema uurimise raames, ning sellisel juhul peeti neid mõlema uurimise raames huvitatud isikuteks. Sellele vaatamata käsitles komisjon dumpingu- ja subsiidiumivastaseid uurimisi kahe eraldi menetlusena ning palus huvitatud isikutel oma märkustes selgelt märkida, kas nad viitasid dumpinguvastasele uurimisele, subsiidiumivastasele uurimisele või mõlemale.

1.6.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (32) | Komisjon teatas algatamisteates, et ta võib kooskõlas alusmääruse artikliga 27 moodustada huvitatud isikutest valimi. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon teatas algatamisteates, et ta võib kooskõlas alusmääruse artikliga 27 moodustada huvitatud isikutest valimi.

1.6.1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (33) | Komisjon märkis algatamisteates, et ta on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valimi moodustamisel lähtus komisjon suurimast tüüpilisest tootmismahust, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida. Algselt moodustatud valim oli sama, mida kasutati eraldiseisvas dumpinguvastases uurimises Egiptusest ja Bahreinist pärit sama toote kohta. |
| --- | --- |

(33)

Komisjon märkis algatamisteates, et ta on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valimi moodustamisel lähtus komisjon suurimast tüüpilisest tootmismahust, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida. Algselt moodustatud valim oli sama, mida kasutati eraldiseisvas dumpinguvastases uurimises Egiptusest ja Bahreinist pärit sama toote kohta.

| (34) | Valimi moodustamise kohta märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(34)

Valimi moodustamise kohta märkusi ei esitatud.

1.6.2.   Importijate väljavõtteline uuring

Importijate väljavõtteline uuring

| (35) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. |
| --- | --- |

(35)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.

| (36) | Kuna täidetud väljavõttelise uuringu vormid esitasid ainult kaks sõltumatut importijat, siis väljavõttelist uuringut ei kohaldatud. |
| --- | --- |

(36)

Kuna täidetud väljavõttelise uuringu vormid esitasid ainult kaks sõltumatut importijat, siis väljavõttelist uuringut ei kohaldatud.

| (37) | Samad kaks sõltumatut importijat valiti kontrollimiseks välja ka eraldiseisva dumpinguvastase uurimise käigus. |
| --- | --- |

(37)

Samad kaks sõltumatut importijat valiti kontrollimiseks välja ka eraldiseisva dumpinguvastase uurimise käigus.

1.6.3.   Egiptuse eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

Egiptuse eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (38) | Komisjon ei kasutanud Egiptuse eksportivate tootjate puhul väljavõttelist uuringut, sest kontsern Jushi Group on Egiptuses ainus vaatlusaluse toote eksportiv tootja. |
| --- | --- |

(38)

Komisjon ei kasutanud Egiptuse eksportivate tootjate puhul väljavõttelist uuringut, sest kontsern Jushi Group on Egiptuses ainus vaatlusaluse toote eksportiv tootja.

1.6.4.   Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

| (39) | Komisjon saatis küsimustikud Egiptuse valitsusele, eksportivale tootjale, kolmele valimisse kaasatud liidu tootjale ja kahele sõltumatule importijale. Kasutajad said märkuste esitamise asemel soovi korral täita küsimustiku. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon saatis küsimustikud Egiptuse valitsusele, eksportivale tootjale, kolmele valimisse kaasatud liidu tootjale ja kahele sõltumatule importijale. Kasutajad said märkuste esitamise asemel soovi korral täita küsimustiku.

| (40) | Komisjon sai küsimustikule vastused Egiptuse valitsuselt, eksportivalt tootjalt, kõikidelt valimisse kaasatud liidu tootjatelt ja mõlemalt sõltumatult importijalt. Kasutajad esitasid kaks täidetud küsimustikku. |
| --- | --- |

(40)

Komisjon sai küsimustikule vastused Egiptuse valitsuselt, eksportivalt tootjalt, kõikidelt valimisse kaasatud liidu tootjatelt ja mõlemalt sõltumatult importijalt. Kasutajad esitasid kaks täidetud küsimustikku.

| (41) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks subsideerimise kindlakstegemise, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide seisukohast. Egiptuse valitsuse, Suessi majandustsooni üldameti ning investeeringute ja vabatsoonide üldameti valdustesse tehti kontrollkäik, milles osalesid ka teiste asjaomaste ministeeriumide ametnikud. |
| --- | --- |

(41)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks subsideerimise kindlakstegemise, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide seisukohast. Egiptuse valitsuse, Suessi majandustsooni üldameti ning investeeringute ja vabatsoonide üldameti valdustesse tehti kontrollkäik, milles osalesid ka teiste asjaomaste ministeeriumide ametnikud.

| (42) | Makromajanduslike näitajate tarbeks kaebuse esitajate poolt kogutavate andmete metoodikat ja õigsust kontrolliti alusmääruse artikli 26 kohase kontrollkäigu ajal kaebuse esitajate advokaatide valdustesse. |
| --- | --- |

(42)

Makromajanduslike näitajate tarbeks kaebuse esitajate poolt kogutavate andmete metoodikat ja õigsust kontrolliti alusmääruse artikli 26 kohase kontrollkäigu ajal kaebuse esitajate advokaatide valdustesse.

| (43) | Alusmääruse artikli 26 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse. | Liidu tootjad ja seotud äriühingud:








  — | 3B Fibreglass, Battice, Belgia, |
| --- | --- | --- | --- |

(43)

Alusmääruse artikli 26 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

Liidu tootjad ja seotud äriühingud:

Liidu tootjad ja seotud äriühingud:

—

3B Fibreglass, Battice, Belgia,

| — | Johns Manville Slovakia a.s., Trnava, Slovaki Vabariik, |
| --- | --- |

—

Johns Manville Slovakia a.s., Trnava, Slovaki Vabariik,

| — | European Owens Corning Fibreglass SPRL, Watermael-Boitsfort, Belgia |
| --- | --- |

—

European Owens Corning Fibreglass SPRL, Watermael-Boitsfort, Belgia

| | Sõltumatud importijad Euroopa Liidus:








  — | Euroresins UK Limited, Ellesmere Port, Ühendkuningriik, |
| --- | --- | --- |

Sõltumatud importijad Euroopa Liidus:

Sõltumatud importijad Euroopa Liidus:

—

Euroresins UK Limited, Ellesmere Port, Ühendkuningriik,

| — | Helm AG, Hamburg, Saksamaa |
| --- | --- |

—

Helm AG, Hamburg, Saksamaa

| | Sõltumatud kasutajad Euroopa Liidus:








  — | Polykemi, Ystad, Rootsi, |
| --- | --- | --- |

Sõltumatud kasutajad Euroopa Liidus:

Sõltumatud kasutajad Euroopa Liidus:

—

Polykemi, Ystad, Rootsi,

| — | äriühing A (6) |
| --- | --- |

—

äriühing A (6)

6

| | Egiptuse eksportivad tootjad ja seotud äriühingud:








  — | kontsern Jushi Group:






  — | Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E., Egiptus, |
| --- | --- | --- | --- |

Egiptuse eksportivad tootjad ja seotud äriühingud:

Egiptuse eksportivad tootjad ja seotud äriühingud:

—

kontsern Jushi Group:

—

Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E., Egiptus,

| — | Jushi France SAS, Prantsusmaa, |
| --- | --- |

—

Jushi France SAS, Prantsusmaa,

| — | Jushi Italia srl, Itaalia, |
| --- | --- |

—

Jushi Italia srl, Itaalia,

| — | Jushi Spain SA, Hispaania. |
| --- | --- |

—

Jushi Spain SA, Hispaania.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Uurimisalune toode

Uurimisalune toode

| (44) | Uuritav toode on kuni 50 mm pikkused tükeldatud klaaskiud (edaspidi „tükeldatud kiud“), klaaskiust heie (välja arvatud klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887) (edaspidi „heie“) ning klaasfilamentkiust matid, v.a klaasvillast matid, (edaspidi „matid“) (kõik koos edaspidi „uurimisalune toode“). Uurimisalust toodet nimetatakse tugevduskiuks või „GFR“ (ingl k glass fibre reinforcements)). |
| --- | --- |

(44)

Uuritav toode on kuni 50 mm pikkused tükeldatud klaaskiud (edaspidi „tükeldatud kiud“), klaaskiust heie (välja arvatud klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887) (edaspidi „heie“) ning klaasfilamentkiust matid, v.a klaasvillast matid, (edaspidi „matid“) (kõik koos edaspidi „uurimisalune toode“). Uurimisalust toodet nimetatakse tugevduskiuks või „GFR“ (ingl k glass fibre reinforcements)).

glass fibre reinforcements

| (45) | Vaatlusaluseks tooteks on Egiptusest pärinev uurimisalune toode. |
| --- | --- |

(45)

Vaatlusaluseks tooteks on Egiptusest pärinev uurimisalune toode.

| (46) | Vaatlusalune toode kuulub praegu CN-koodide 7019 11 00, ex 7019 12 00, 7019 31 00 (TARICi koodid 7019120022, 7019120025, 7019120026 ja 7019120039) alla. |
| --- | --- |

(46)

Vaatlusalune toode kuulub praegu CN-koodide 7019 11 00, ex 7019 12 00, 7019 31 00 (TARICi koodid 7019120022, 7019120025, 7019120026 ja 7019120039) alla.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (47) | Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:






  a) | vaatlusalune toode; |
| --- | --- | --- |

(47)

Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:

a)

vaatlusalune toode;

| b) | toode, mida toodetakse ja müüakse Egiptuse siseturul; |
| --- | --- |

b)

toode, mida toodetakse ja müüakse Egiptuse siseturul;

| c) | toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul. |
| --- | --- |

c)

toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

| (48) | Komisjon otsustas seega käesoleva uurimise puhul käsitada neid tooteid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(48)

Komisjon otsustas seega käesoleva uurimise puhul käsitada neid tooteid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.

3.   SUBSIDEERIMINE

SUBSIDEERIMINE

3.1.   Subsiidiumid ja subsiidiumikavad, mis on kõnealuse uurimisega hõlmatud

Subsiidiumid ja subsiidiumikavad, mis on kõnealuse uurimisega hõlmatud

| (49) | Kättesaadava teabe, sealhulgas kaebuses, algatamisteates ja komisjoni küsimustikule saadud vastustes sisalduva teabe põhjal uuris komisjon väidetavat subsideerimist, mida Egiptuse valitsus teostas järgmiste subsiidiumide kaudu:






  — | poliitilised sooduslaenud, krediidiliinid, muu rahastamine, kindlustus ja tagatised; |
| --- | --- | --- |

(49)

Kättesaadava teabe, sealhulgas kaebuses, algatamisteates ja komisjoni küsimustikule saadud vastustes sisalduva teabe põhjal uuris komisjon väidetavat subsideerimist, mida Egiptuse valitsus teostas järgmiste subsiidiumide kaudu:

—

poliitilised sooduslaenud, krediidiliinid, muu rahastamine, kindlustus ja tagatised;

| — | otseste maksuvabastus- ja maksuvähenduskavade kaudu saamata jäänud tulu:






  — | tulumaksusoodustused erimajandustsoonis asuvatele ettevõtjatele; |
| --- | --- | --- |

—

otseste maksuvabastus- ja maksuvähenduskavade kaudu saamata jäänud tulu:

—

tulumaksusoodustused erimajandustsoonis asuvatele ettevõtjatele;

| — | kaudsete maksude ja imporditollimaksude kavade kaudu saamata jäänud tulu:






  — | käibemaksuvabastused ja imporditollimaksude vähendamine imporditud seadmete kasutamise eest; |
| --- | --- | --- |

—

kaudsete maksude ja imporditollimaksude kavade kaudu saamata jäänud tulu:

—

käibemaksuvabastused ja imporditollimaksude vähendamine imporditud seadmete kasutamise eest;

| — | käibemaksu- ja imporditollivabastus imporditud sisendmaterjalidele, mida kasutatakse eksporditavates valmistoodetes; |
| --- | --- |

—

käibemaksu- ja imporditollivabastus imporditud sisendmaterjalidele, mida kasutatakse eksporditavates valmistoodetes;

| — | riiklikud kaubatarned ja teenused tegelikust maksumusest väiksema tasu eest:






  — | riiklik elektriga varustamine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest; |
| --- | --- | --- |

—

riiklikud kaubatarned ja teenused tegelikust maksumusest väiksema tasu eest:

—

riiklik elektriga varustamine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest;

| — | valitsuselt maa saamine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

—

valitsuselt maa saamine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest.

3.2.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| (50) | Egiptuse väidetav subsideerimine on seotud Hiina-Egiptuse Suessi majandus- ja kaubanduskoostöötsoonis (edaspidi „SETC-tsoon“) asuva äriühinguga Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E. (edaspidi „Jushi Egypt“). Tsooni suurus on 7,34 km2, mis on jaotatud 1,34 km2 suuruseks stardialaks ja 6 km2 suuruseks laienemisalaks. |
| --- | --- |

(50)

Egiptuse väidetav subsideerimine on seotud Hiina-Egiptuse Suessi majandus- ja kaubanduskoostöötsoonis (edaspidi „SETC-tsoon“) asuva äriühinguga Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E. (edaspidi „Jushi Egypt“). Tsooni suurus on 7,34 km2, mis on jaotatud 1,34 km2 suuruseks stardialaks ja 6 km2 suuruseks laienemisalaks.

2

2

2

| (51) | 2002. aastal klassifitseeris Egiptuse valitsus suurema 20 km2 suuruse ala, kuhu SETC-tsoon kuulus (Northwest Gulf of Suez Economic Zone) ametlikult erimajandustsooniks (7). Seega hakati ka SETC-tsooni suhtes kohaldama Egiptuse seadust nr 83/2002 erimajandustsoonide kohta (edaspidi „seadus nr 83/2002“). |
| --- | --- |

(51)

2002. aastal klassifitseeris Egiptuse valitsus suurema 20 km2 suuruse ala, kuhu SETC-tsoon kuulus (Northwest Gulf of Suez Economic Zone) ametlikult erimajandustsooniks (7). Seega hakati ka SETC-tsooni suhtes kohaldama Egiptuse seadust nr 83/2002 erimajandustsoonide kohta (edaspidi „seadus nr 83/2002“).

2

7

| (52) | 2014. aastal käivitas Egiptus Suessi kanali koridori arengukava. Kava raames liideti erimajandustsoon 2015. aastal ametlikult laiema Suessi kanali majandustsooniga (edaspidi „SC-tsoon“), mis hõlmab kogu Suessi kanali ümbritsevat ala pindalaga 461 km2. Kogu ala peetakse nüüd vastavalt seadusele nr 83/2002 ja selle muudatustele (8)erimajandustsooniks. Eripiirkonnana saavad seal tegutsevad äriühingud kasu allpool nimetatud subsiidiumikavades kirjeldatud sooduskohtlemisest. |
| --- | --- |

(52)

2014. aastal käivitas Egiptus Suessi kanali koridori arengukava. Kava raames liideti erimajandustsoon 2015. aastal ametlikult laiema Suessi kanali majandustsooniga (edaspidi „SC-tsoon“), mis hõlmab kogu Suessi kanali ümbritsevat ala pindalaga 461 km2. Kogu ala peetakse nüüd vastavalt seadusele nr 83/2002 ja selle muudatustele (8)erimajandustsooniks. Eripiirkonnana saavad seal tegutsevad äriühingud kasu allpool nimetatud subsiidiumikavades kirjeldatud sooduskohtlemisest.

2

8

3.3.   Käibemaksuvabastus ja imporditud seadmete imporditolli vähendamine

Käibemaksuvabastus ja imporditud seadmete imporditolli vähendamine

| (53) | Selle kavaga vabastatakse käibemaksust ja imporditariifidest SC-tsoonis asuvate äriühingute tootmisprotsessis kasutatavate seadmete import. |
| --- | --- |

(53)

Selle kavaga vabastatakse käibemaksust ja imporditariifidest SC-tsoonis asuvate äriühingute tootmisprotsessis kasutatavate seadmete import.

3.3.1.   Analüüs

Analüüs

| (54) | Selle kava õiguslikud alused on:






  a) | seadus nr 83/2002 erimajandustsoonide kohta (edaspidi „seadus nr 83/2002“); |
| --- | --- | --- |

(54)

Selle kava õiguslikud alused on:

a)

seadus nr 83/2002 erimajandustsoonide kohta (edaspidi „seadus nr 83/2002“);

| b) | Egiptuse Araabia Vabariigi presidendi käskkiri seaduse nr 27/2015 kohta, millega muudetakse teatavaid seaduse nr 83/2002 (erimajanduspiirkonna kohta) sätteid (edaspidi „seadus nr 27/2015“); |
| --- | --- |

b)

Egiptuse Araabia Vabariigi presidendi käskkiri seaduse nr 27/2015 kohta, millega muudetakse teatavaid seaduse nr 83/2002 (erimajanduspiirkonna kohta) sätteid (edaspidi „seadus nr 27/2015“);

| c) | investeerimisseadus, nagu see võeti vastu 2017. aasta seadusega nr 72; |
| --- | --- |

c)

investeerimisseadus, nagu see võeti vastu 2017. aasta seadusega nr 72;

| d) | peaministri 2017. aasta resolutsiooni eelnõu nr 2310, mis käsitleb 2017. aasta seaduse nr 72 alusel välja antud investeerimisõiguse rakenduseeskirjade väljaandmist; |
| --- | --- |

d)

peaministri 2017. aasta resolutsiooni eelnõu nr 2310, mis käsitleb 2017. aasta seaduse nr 72 alusel välja antud investeerimisõiguse rakenduseeskirjade väljaandmist;

| e) | käibemaksuseadus, nagu see võeti vastu 2016. aasta seadusega nr 67; |
| --- | --- |

e)

käibemaksuseadus, nagu see võeti vastu 2016. aasta seadusega nr 67;

| f) | käibemaksuseaduse rakenduseeskirjad, rahandusministri käskkiri nr 66/2017. |
| --- | --- |

f)

käibemaksuseaduse rakenduseeskirjad, rahandusministri käskkiri nr 66/2017.

3.3.2.   Uurimise järeldused

Uurimise järeldused

| (55) | Seaduse nr 83/2002, mida on muudetud seadusega nr 27/2015, artikli 22 kohaselt kuulub SC-tsoon rahandusministri käskkirja alusel eraldi tollipiirkonda. Kõnealune eraldiseisev tollipiirkond tegutseb tsooni järelevalveameti esimehe asutatud kõrgeima tollikomitee järelevalve all. |
| --- | --- |

(55)

Seaduse nr 83/2002, mida on muudetud seadusega nr 27/2015, artikli 22 kohaselt kuulub SC-tsoon rahandusministri käskkirja alusel eraldi tollipiirkonda. Kõnealune eraldiseisev tollipiirkond tegutseb tsooni järelevalveameti esimehe asutatud kõrgeima tollikomitee järelevalve all.

| (56) | Lisaks sellele on seaduse nr 83/2002 artikli 42 kohaselt imporditud seadmed, tööriistad ja masinad vabastatud maksudest ja tollimaksudest tingimusel, et neid kasutatakse kaupade tootmiseks ja teenuste osutamiseks SC-tsoonis litsentsitud tegevuse jaoks. Teisalt aga, kuna SC-tsoon ei ole ainult eksporditsoon, tuleb tasuda kõik maksud ja tollimaksud kõigi toodete eest, mis lastakse siseturule väljaspool SC-tsooni. |
| --- | --- |

(56)

Lisaks sellele on seaduse nr 83/2002 artikli 42 kohaselt imporditud seadmed, tööriistad ja masinad vabastatud maksudest ja tollimaksudest tingimusel, et neid kasutatakse kaupade tootmiseks ja teenuste osutamiseks SC-tsoonis litsentsitud tegevuse jaoks. Teisalt aga, kuna SC-tsoon ei ole ainult eksporditsoon, tuleb tasuda kõik maksud ja tollimaksud kõigi toodete eest, mis lastakse siseturule väljaspool SC-tsooni.

| (57) | Vastavalt asjaomastele seadustele tasuvad SC-tsoonist väljaspool asuvad äriühingud impordikäibemaksu ette ja see tasaarvestatakse omamaise müügi käibemaksuga või, kui see on asjakohane, tagastatakse see valmistoodete eksportimisel. |
| --- | --- |

(57)

Vastavalt asjaomastele seadustele tasuvad SC-tsoonist väljaspool asuvad äriühingud impordikäibemaksu ette ja see tasaarvestatakse omamaise müügi käibemaksuga või, kui see on asjakohane, tagastatakse see valmistoodete eksportimisel.

| (58) | SC-tsoonis asuvate äriühingute puhul ei nõuta impordikäibemaksu esialgu sisse vastavalt rahandusministeeriumi ja SC-tsooni üldameti vahel selle kohta sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumile. |
| --- | --- |

(58)

SC-tsoonis asuvate äriühingute puhul ei nõuta impordikäibemaksu esialgu sisse vastavalt rahandusministeeriumi ja SC-tsooni üldameti vahel selle kohta sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumile.

| (59) | Komisjon leidis, et Jushi Egypti imporditud seadmetelt pole alates 2017. aastast ja kogu uurimisperioodi jooksul tõepoolest käibemaksu ja imporditollimaksu kinni peetud. Enne 2017. aastat tasus äriühing imporditud seadmetelt ka tegelikult imporditollimaksu ja käibemaksu/üldist müügimaksu (9), kuna ta ei tegutsenud veel SC-tsoonis. Jushi Egypt liitus 2017. aastal siiski SC-tsooni maksu- ja halduskorraga, mille tulemusena saab ta kasu tsoonis kehtivatest maksusoodustustest, sealhulgas käibemaksu- ja tollimaksuvabastused. |
| --- | --- |

(59)

Komisjon leidis, et Jushi Egypti imporditud seadmetelt pole alates 2017. aastast ja kogu uurimisperioodi jooksul tõepoolest käibemaksu ja imporditollimaksu kinni peetud. Enne 2017. aastat tasus äriühing imporditud seadmetelt ka tegelikult imporditollimaksu ja käibemaksu/üldist müügimaksu (9), kuna ta ei tegutsenud veel SC-tsoonis. Jushi Egypt liitus 2017. aastal siiski SC-tsooni maksu- ja halduskorraga, mille tulemusena saab ta kasu tsoonis kehtivatest maksusoodustustest, sealhulgas käibemaksu- ja tollimaksuvabastused.

9

| (60) | Egiptuseks on tavaks, et ettevõtjad, kes ostavad masinaid, mille suhtes kohaldatakse 5 % käibemaksumäära, peaksid kasutama neid summasid tulevaste maksete katteks (10). Kui aga kreeditsaldo säilitatakse rohkem kui 6 järjestikuse maksustamisperioodi (kuu) jooksul nagu see on suure ekspordimahuga äriühingute puhul, kes ei saa sisendkäibemaksu tulevastest maksetest maha arvata, esitab registreeritud isik kirjaliku taotluse, märkides kreeditsaldo summa. Egiptuse maksuamet peaks kontrollima jääksumma õigsust ja tagastama selle 45 päeva jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(60)

Egiptuseks on tavaks, et ettevõtjad, kes ostavad masinaid, mille suhtes kohaldatakse 5 % käibemaksumäära, peaksid kasutama neid summasid tulevaste maksete katteks (10). Kui aga kreeditsaldo säilitatakse rohkem kui 6 järjestikuse maksustamisperioodi (kuu) jooksul nagu see on suure ekspordimahuga äriühingute puhul, kes ei saa sisendkäibemaksu tulevastest maksetest maha arvata, esitab registreeritud isik kirjaliku taotluse, märkides kreeditsaldo summa. Egiptuse maksuamet peaks kontrollima jääksumma õigsust ja tagastama selle 45 päeva jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast.

10

| (61) | Uurimise käigus selgus siiski, et tegelikkuses ei tagasta Egiptuse valitsus ettemakstud käibemaksu, nii et maks kujutab selliste äriühingute jaoks tegelikku kulu. Jushi Egypti 2016.–2018. aasta aruannetes esitatud üldise müügimaksu/käibemaksu ettemaksete analüüs näitas, et Egiptuse valitsuse poolt äriühingule võlgnetavad summad olid ka veel mitme aasta pärast tasumata, (11) ning Jushi Egypt kinnitas, et ta ei looda neid summasid tagasi saada (12). |
| --- | --- |

(61)

Uurimise käigus selgus siiski, et tegelikkuses ei tagasta Egiptuse valitsus ettemakstud käibemaksu, nii et maks kujutab selliste äriühingute jaoks tegelikku kulu. Jushi Egypti 2016.–2018. aasta aruannetes esitatud üldise müügimaksu/käibemaksu ettemaksete analüüs näitas, et Egiptuse valitsuse poolt äriühingule võlgnetavad summad olid ka veel mitme aasta pärast tasumata, (11) ning Jushi Egypt kinnitas, et ta ei looda neid summasid tagasi saada (12).

11

12

| (62) | Samuti tuleb arvesse võtta, et kuna toodete, sealhulgas uurimisaluse toote tootmiseks kasutatavaid seadmeid kasutatakse suure tõenäosusega kogu nende kasuliku tööea jooksul Egiptuse territooriumil, ilma et neid reeksporditaks või müüdaks riigisiseselt, ei ole nende ostmisel tollimaksust ja käibemaksust vabastamine põhjendatud muul põhjusel, kui see, et SC-tsoonis asuvad äriühingud saavad sellest kasu. Seega on tegemist saamata jäänud tuluga põhjenduseta maksmata jäänud tollimaksude ja käibemaksu näol, kuna neid seadmeid kasutatakse uurimisaluse toote tootmiseks kohapeal, mille puhul väljaspool SC-tsooni asuvatel tootjatel tuleb tavaliselt tasuda tollimaks ja käibemaks. |
| --- | --- |

(62)

Samuti tuleb arvesse võtta, et kuna toodete, sealhulgas uurimisaluse toote tootmiseks kasutatavaid seadmeid kasutatakse suure tõenäosusega kogu nende kasuliku tööea jooksul Egiptuse territooriumil, ilma et neid reeksporditaks või müüdaks riigisiseselt, ei ole nende ostmisel tollimaksust ja käibemaksust vabastamine põhjendatud muul põhjusel, kui see, et SC-tsoonis asuvad äriühingud saavad sellest kasu. Seega on tegemist saamata jäänud tuluga põhjenduseta maksmata jäänud tollimaksude ja käibemaksu näol, kuna neid seadmeid kasutatakse uurimisaluse toote tootmiseks kohapeal, mille puhul väljaspool SC-tsooni asuvatel tootjatel tuleb tavaliselt tasuda tollimaks ja käibemaks.

| (63) | Seega, kuna Jushi Egypti suhtes hakati 2017. aastal kohaldama SC-tsooni õigusliku korra raames soodusrežiimi, vabastati ta de facto masinate impordi puhul käibemaksust. See maksuvabastus kujutab endast saamata jäänud tulu, sest nagu eelnevates punktides märgiti, kuigi käibemaks tuleks hiljem tagastada, puuduvad tegelikult tõendid, et Egiptuse valitsus Jushi Egyptile masinatelt tasutud käibemaksu varem tagastas. Olemasolevad tõendid näitasid tõepoolest, et väljaspool tsooni asudes Jushi Egyptile tagasimakseid ei tehtud. |
| --- | --- |

(63)

Seega, kuna Jushi Egypti suhtes hakati 2017. aastal kohaldama SC-tsooni õigusliku korra raames soodusrežiimi, vabastati ta de facto masinate impordi puhul käibemaksust. See maksuvabastus kujutab endast saamata jäänud tulu, sest nagu eelnevates punktides märgiti, kuigi käibemaks tuleks hiljem tagastada, puuduvad tegelikult tõendid, et Egiptuse valitsus Jushi Egyptile masinatelt tasutud käibemaksu varem tagastas. Olemasolevad tõendid näitasid tõepoolest, et väljaspool tsooni asudes Jushi Egyptile tagasimakseid ei tehtud.

de facto

| (64) | SC-tsoonis tegutsevad äriühingud, kes ei pea käibemaksu ette maksma, saavad de facto käibemaksuvabastuse, mis võimaldab neil lisaks käibemaksu tagastamise või käibemaksu ettemaksu tasaarvelduse taotlemisega seotud halduskoormuse vähenemisele vältida ka tegelikke kulusid. Sama järeldus kehtib veelgi selgemalt imporditud seadmete pealt imporditollimaksude maksmisest vabastamise kohta. |
| --- | --- |

(64)

SC-tsoonis tegutsevad äriühingud, kes ei pea käibemaksu ette maksma, saavad de facto käibemaksuvabastuse, mis võimaldab neil lisaks käibemaksu tagastamise või käibemaksu ettemaksu tasaarvelduse taotlemisega seotud halduskoormuse vähenemisele vältida ka tegelikke kulusid. Sama järeldus kehtib veelgi selgemalt imporditud seadmete pealt imporditollimaksude maksmisest vabastamise kohta.

de facto

3.3.3.   Järeldus

Järeldus

| (65) | Eespool öeldut arvesse võttes tegi komisjon esialgse järelduse, et kõnealuse kava raames antakse alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses rahalist toetust Egiptuse valitsuse saamata jäänud tulu vormis, kuna abikõlblikud ettevõtjad vabastatakse muul juhul tasumisele kuuluva käibemaksu ja/või tollimaksude tasumisest. Sellest saavad kasu ka toetust saavad äriühingud algmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses, kuna nad on paremas finantsolukorras kui siis, kui kava ei kohaldataks. Kava puudumise korral oleksid nad tasunud seadmete importimisel imporditollimaksu ja käibemaksu. |
| --- | --- |

(65)

Eespool öeldut arvesse võttes tegi komisjon esialgse järelduse, et kõnealuse kava raames antakse alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses rahalist toetust Egiptuse valitsuse saamata jäänud tulu vormis, kuna abikõlblikud ettevõtjad vabastatakse muul juhul tasumisele kuuluva käibemaksu ja/või tollimaksude tasumisest. Sellest saavad kasu ka toetust saavad äriühingud algmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses, kuna nad on paremas finantsolukorras kui siis, kui kava ei kohaldataks. Kava puudumise korral oleksid nad tasunud seadmete importimisel imporditollimaksu ja käibemaksu.

| (66) | Kava on algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetne, kuna see ei ole Egiptuses üldiselt kohaldatav ja seda kohaldatakse üksnes erimajandustsoonides, nagu näiteks SC-tsoonis tegutsevate äriühingute suhtes. Õigusaktid, mille alusel abi andev asutus tegutseb, piiravad kava raames abi saavate ettevõtjate ringi sellistes erimajandustsoonides tegutsevate ettevõtjatega. |
| --- | --- |

(66)

Kava on algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetne, kuna see ei ole Egiptuses üldiselt kohaldatav ja seda kohaldatakse üksnes erimajandustsoonides, nagu näiteks SC-tsoonis tegutsevate äriühingute suhtes. Õigusaktid, mille alusel abi andev asutus tegutseb, piiravad kava raames abi saavate ettevõtjate ringi sellistes erimajandustsoonides tegutsevate ettevõtjatega.

3.3.4.   Subsiidiumi summa arvutamine

Subsiidiumi summa arvutamine

| (67) | Selle tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtutakse subsiidiumi saaja kasust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Kasusaaja kasuks loetakse:






  a) | summa, mis on saadud alates 2017. aastast imporditud seadmete ostmise korral kohaldatava tollimaksuvabastuse kaudu. Tagamaks, et tasakaalustatav summa hõlmab ainult uurimisperioodi, amortiseeriti saadud kasu äriühingu tavapärast raamatupidamisarvestust kasutades vastavalt seadmete kasulikule elueale, välja arvatud ühe varakategooria puhul, kus amortisatsiooniperioodi kohandati nii, et see kajastaks paremini komisjoni talituste poolt kontrollitud tegelikku kasulikku tööiga. |
| --- | --- | --- |

(67)

Selle tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtutakse subsiidiumi saaja kasust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Kasusaaja kasuks loetakse:

a)

summa, mis on saadud alates 2017. aastast imporditud seadmete ostmise korral kohaldatava tollimaksuvabastuse kaudu. Tagamaks, et tasakaalustatav summa hõlmab ainult uurimisperioodi, amortiseeriti saadud kasu äriühingu tavapärast raamatupidamisarvestust kasutades vastavalt seadmete kasulikule elueale, välja arvatud ühe varakategooria puhul, kus amortisatsiooniperioodi kohandati nii, et see kajastaks paremini komisjoni talituste poolt kontrollitud tegelikku kasulikku tööiga.

| b) | De facto käibemaksuvabastuse vormis saamata jäänud tulu puhul arvutati kasu, võttes aluseks tavaliselt tasumisele kuuluva käibemaksu kogusumma, mida uurimisperioodil imporditud seadmete ostudelt ei makstud. |
| --- | --- |

b)

De facto käibemaksuvabastuse vormis saamata jäänud tulu puhul arvutati kasu, võttes aluseks tavaliselt tasumisele kuuluva käibemaksu kogusumma, mida uurimisperioodil imporditud seadmete ostudelt ei makstud.

De facto

| (68) | Eksportiva tootja puhul oli seda tüüpi subsiidiumide korral esialgselt kindlaks määratud subsiidiumimäär uurimisperioodil 0,78 %. |
| --- | --- |

(68)

Eksportiva tootja puhul oli seda tüüpi subsiidiumide korral esialgselt kindlaks määratud subsiidiumimäär uurimisperioodil 0,78 %.

3.4.   Imporditud tooraine käibemaksuvabastus ja imporditolli vähendamine

Imporditud tooraine käibemaksuvabastus ja imporditolli vähendamine

| (69) | Seaduse nr 83/2002 kohaselt võivad erimajandustsoonis tegutsevad üksused importida materjale ilma tollimakse, müügimakse või muid muidu tasumisele kuuluvaid makse tasumata, kui need imporditud materjalid reeksporditakse sellisena või töödeldakse tootmisahela järgmise etapi tooteks, mis seejärel eksporditakse. |
| --- | --- |

(69)

Seaduse nr 83/2002 kohaselt võivad erimajandustsoonis tegutsevad üksused importida materjale ilma tollimakse, müügimakse või muid muidu tasumisele kuuluvaid makse tasumata, kui need imporditud materjalid reeksporditakse sellisena või töödeldakse tootmisahela järgmise etapi tooteks, mis seejärel eksporditakse.

3.4.1.   Õiguslik alus

Õiguslik alus

| (70) | Programmi õiguslikud alused on järgmised:






  — | seadus nr 83/2002 erimajandustsoonide kohta (edaspidi „seadus nr 83/2002“); |
| --- | --- | --- |

(70)

Programmi õiguslikud alused on järgmised:

—

seadus nr 83/2002 erimajandustsoonide kohta (edaspidi „seadus nr 83/2002“);

| — | peaministri 2002. aasta käskkiri nr 1625, millega antakse välja erimajandustsoonide seaduse rakenduseeskirjad; |
| --- | --- |

—

peaministri 2002. aasta käskkiri nr 1625, millega antakse välja erimajandustsoonide seaduse rakenduseeskirjad;

| — | Egiptuse Araabia Vabariigi presidendi käskkiri seaduse nr 27/2015 kohta, millega muudetakse teatavaid seaduse nr 83/2002 (erimajanduspiirkonna kohta) sätteid (edaspidi „seadus nr 27/2015“); |
| --- | --- |

—

Egiptuse Araabia Vabariigi presidendi käskkiri seaduse nr 27/2015 kohta, millega muudetakse teatavaid seaduse nr 83/2002 (erimajanduspiirkonna kohta) sätteid (edaspidi „seadus nr 27/2015“);

| — | investeerimisseadus, nagu see võeti vastu 2017. aasta seadusega nr 72; |
| --- | --- |

—

investeerimisseadus, nagu see võeti vastu 2017. aasta seadusega nr 72;

| — | peaministri 2017. aasta resolutsiooni eelnõu nr 2310, mis käsitleb 2017. aasta seaduse nr 72 alusel välja antud investeerimisõiguse rakenduseeskirjade väljaandmist; |
| --- | --- |

—

peaministri 2017. aasta resolutsiooni eelnõu nr 2310, mis käsitleb 2017. aasta seaduse nr 72 alusel välja antud investeerimisõiguse rakenduseeskirjade väljaandmist;

| — | käibemaksuseadus, nagu see võeti vastu 2016. aasta seadusega nr 67; |
| --- | --- |

—

käibemaksuseadus, nagu see võeti vastu 2016. aasta seadusega nr 67;

| — | käibemaksuseaduse rakenduseeskirjad, rahandusministri käskkiri nr 66/2017. |
| --- | --- |

—

käibemaksuseaduse rakenduseeskirjad, rahandusministri käskkiri nr 66/2017.

3.4.2.   Uurimise järeldused

Uurimise järeldused

| (71) | Nagu eespool põhjenduses 46 märgitud, on SC-tsoon osa eraldi tollipiirkonnast. Seaduse nr 83/2002 artikli 42 kohaselt on välismaalt imporditud tooraine, tarned, varuosad ja mis tahes muud materjalid või komponendid vabastatud maksudest ja tollimaksust tingimusel, et neid kasutatakse kaupade tootmiseks ja teenuste osutamiseks SC-tsoonis litsentsitud tegevuse jaoks. Teisalt aga tuleb tasuda kõik maksud ja tollimaksud kõigi toodete eest, mis lastakse siseturule väljaspool SC-tsooni. |
| --- | --- |

(71)

Nagu eespool põhjenduses 46 märgitud, on SC-tsoon osa eraldi tollipiirkonnast. Seaduse nr 83/2002 artikli 42 kohaselt on välismaalt imporditud tooraine, tarned, varuosad ja mis tahes muud materjalid või komponendid vabastatud maksudest ja tollimaksust tingimusel, et neid kasutatakse kaupade tootmiseks ja teenuste osutamiseks SC-tsoonis litsentsitud tegevuse jaoks. Teisalt aga tuleb tasuda kõik maksud ja tollimaksud kõigi toodete eest, mis lastakse siseturule väljaspool SC-tsooni.

| (72) | Uurimise käigus leidis komisjon, et vastavalt seaduse nr 83/2002 eespool nimetatud artikli sätetele oli Jushi Egypt eksporditud valmistoodete tootmiseks kasutatud sisendmaterjalide (ja eelkõige vaatlusaluse toote) impordi puhul vabastatud käibemaksust ja imporditollimaksust. |
| --- | --- |

(72)

Uurimise käigus leidis komisjon, et vastavalt seaduse nr 83/2002 eespool nimetatud artikli sätetele oli Jushi Egypt eksporditud valmistoodete tootmiseks kasutatud sisendmaterjalide (ja eelkõige vaatlusaluse toote) impordi puhul vabastatud käibemaksust ja imporditollimaksust.

| (73) | Imporditollimaksust vabastamise puhul tundub selline töökorraldus vastavat tollimaksude tagastamise kavale, mida on kirjeldatud alusmääruse I lisa punktis i. Vastavalt I lisa punktile i võivad asendamise puhul kasutatavad tagastussüsteemid kujutada endast ekspordisubsiidiumi määral, mil nende tulemusena tagastatakse suurem summa kui impordimaks, mis algselt võeti imporditud sisenditelt, mille suhtes nõutakse tagastamist. |
| --- | --- |

(73)

Imporditollimaksust vabastamise puhul tundub selline töökorraldus vastavat tollimaksude tagastamise kavale, mida on kirjeldatud alusmääruse I lisa punktis i. Vastavalt I lisa punktile i võivad asendamise puhul kasutatavad tagastussüsteemid kujutada endast ekspordisubsiidiumi määral, mil nende tulemusena tagastatakse suurem summa kui impordimaks, mis algselt võeti imporditud sisenditelt, mille suhtes nõutakse tagastamist.

| (74) | Et teha kindlaks, kas selline ülemäärane tagastamine esines, palus komisjon kooskõlas alusmääruse III lisa II punktiga Egiptuse valitsuselt lisateavet tollimaksu tagastamise kava kohta üldiselt ning kaasneva jälgimis- ja kontrollimenetluse olemasolu ja tõhusa kohaldamise kohta täpsemalt. |
| --- | --- |

(74)

Et teha kindlaks, kas selline ülemäärane tagastamine esines, palus komisjon kooskõlas alusmääruse III lisa II punktiga Egiptuse valitsuselt lisateavet tollimaksu tagastamise kava kohta üldiselt ning kaasneva jälgimis- ja kontrollimenetluse olemasolu ja tõhusa kohaldamise kohta täpsemalt.

| (75) | Algselt saadud teabe põhjal tundus, et Egiptuse valitsus oli kehtestanud tollimaksu tagastussüsteemi, sealhulgas tasutud imporditollimaksude tagasimaksmise järelevalve õigusraamistiku. Sellegipoolest selgus Jushi Egyptis tehtud kontrollkäikude ajal, et seda raamistikku ei ole praktikas tõhusalt rakendatud. |
| --- | --- |

(75)

Algselt saadud teabe põhjal tundus, et Egiptuse valitsus oli kehtestanud tollimaksu tagastussüsteemi, sealhulgas tasutud imporditollimaksude tagasimaksmise järelevalve õigusraamistiku. Sellegipoolest selgus Jushi Egyptis tehtud kontrollkäikude ajal, et seda raamistikku ei ole praktikas tõhusalt rakendatud.

| (76) | Jushi Egypt ei maksnud ühegi uurimisperioodil ostetud materjali eest imporditollimakse (ega käibemaksu), olenemata sellest, kas lõpptoode müüdi siseturul või ekspordiks. Tavaliselt tuleb tolliameti kinnisele kontole tasuda tagatis, millest saab tollimakse korrapäraselt sisse nõuda. Uurimisperioodil aga tagatist ei makstud ning ametiasutused ei kogunud ühtegi tollimaksu. |
| --- | --- |

(76)

Jushi Egypt ei maksnud ühegi uurimisperioodil ostetud materjali eest imporditollimakse (ega käibemaksu), olenemata sellest, kas lõpptoode müüdi siseturul või ekspordiks. Tavaliselt tuleb tolliameti kinnisele kontole tasuda tagatis, millest saab tollimakse korrapäraselt sisse nõuda. Uurimisperioodil aga tagatist ei makstud ning ametiasutused ei kogunud ühtegi tollimaksu.

| (77) | Pärast uurimisperioodi lõppu tegi Jushi Egypt Egiptuse ametiasutustele väikeses summas makse, millega kaeti väidetavalt omamaise müügiga seotud ülemäärased tagasimaksed. Samas ei esitatud tõendeid selle kohta, et kõnealune makse tehti omamaise müügiga seotud ülemääraste tagasimaksete eest, või et see oli seotud uurimisperioodil toimunud omamaise müügiga. Siiski oli tõendeid ka selle kohta, et Jushi Egyptile tehti tagasimakseid eelmistel perioodidel tasutud imporditollimaksude eest, mil ta ei olnud veel tollimaksudest vabastatud. |
| --- | --- |

(77)

Pärast uurimisperioodi lõppu tegi Jushi Egypt Egiptuse ametiasutustele väikeses summas makse, millega kaeti väidetavalt omamaise müügiga seotud ülemäärased tagasimaksed. Samas ei esitatud tõendeid selle kohta, et kõnealune makse tehti omamaise müügiga seotud ülemääraste tagasimaksete eest, või et see oli seotud uurimisperioodil toimunud omamaise müügiga. Siiski oli tõendeid ka selle kohta, et Jushi Egyptile tehti tagasimakseid eelmistel perioodidel tasutud imporditollimaksude eest, mil ta ei olnud veel tollimaksudest vabastatud.

| (78) | Pärast täiendavat teabevahetust Egiptuse valitsusega saadi lisateavet, mille kohaselt oli SC-tsoonis tollimaksu kogumise järelevalve- ja kontrollsüsteem uurimisperioodil tegelikult alles arendamisjärgus. Näiteks imporditollimaksude saldode kohandamise komitee moodustati alles 2019. aastal vastavalt tolliameti juhataja käskkirjale nr 158, tollikontrolli komitee moodustamine oli 2019. aastal veel lõpule viimata ning täitevmenetlused olid sellel hetkel veel kinnitamata. Komisjon tegi seega esialgase järelduse, et puudus tõhus ja nõuetekohane tollimaksude tagastussüsteem. |
| --- | --- |

(78)

Pärast täiendavat teabevahetust Egiptuse valitsusega saadi lisateavet, mille kohaselt oli SC-tsoonis tollimaksu kogumise järelevalve- ja kontrollsüsteem uurimisperioodil tegelikult alles arendamisjärgus. Näiteks imporditollimaksude saldode kohandamise komitee moodustati alles 2019. aastal vastavalt tolliameti juhataja käskkirjale nr 158, tollikontrolli komitee moodustamine oli 2019. aastal veel lõpule viimata ning täitevmenetlused olid sellel hetkel veel kinnitamata. Komisjon tegi seega esialgase järelduse, et puudus tõhus ja nõuetekohane tollimaksude tagastussüsteem.

| (79) | Lisaks sellele peetakse SC-tsoonis asuvate äriühingute puhul imporditud toodetelt käibemaks kinni, mitte ei maksta ette, nagu on märgitud põhjenduses 50. Maksuhaldurid säilitavad üksnes käibemaksu tagantjärele sissenõudmise õiguse. |
| --- | --- |

(79)

Lisaks sellele peetakse SC-tsoonis asuvate äriühingute puhul imporditud toodetelt käibemaks kinni, mitte ei maksta ette, nagu on märgitud põhjenduses 50. Maksuhaldurid säilitavad üksnes käibemaksu tagantjärele sissenõudmise õiguse.

| (80) | Uurimine näitas ka, et teatavate sisendite eest, mida Jushi Egypt kasutas tootmisprotsessis ja mis pärinesid Egiptuses asuvatelt tarnijatelt, võeti käibemaksu tavamäära alusel, vaatamata asjaolule, et äriühing tegutses erimajandustsoonis, kus käibemaksu tavaliselt tasuma ei pea. Nende tehingute tulemusena tekkis Jushi Egyptile käibemaksu ettemakse. Seevastu ei kuulunud sisendite müük erimajandustsoonis asuvate äriühingute vahel siseriikliku käibemaksuga maksustamisele olenemata sellest, kas selliste sisenditega toodetud kaupu eksporditakse või müüakse siseturul. Jushi Egypt ei suutnud näidata, milliseid sisendeid (kohalikku päritolu või imporditud) eksporditud või siseturul müüdud toodetes kasutati või tarbiti. |
| --- | --- |

(80)

Uurimine näitas ka, et teatavate sisendite eest, mida Jushi Egypt kasutas tootmisprotsessis ja mis pärinesid Egiptuses asuvatelt tarnijatelt, võeti käibemaksu tavamäära alusel, vaatamata asjaolule, et äriühing tegutses erimajandustsoonis, kus käibemaksu tavaliselt tasuma ei pea. Nende tehingute tulemusena tekkis Jushi Egyptile käibemaksu ettemakse. Seevastu ei kuulunud sisendite müük erimajandustsoonis asuvate äriühingute vahel siseriikliku käibemaksuga maksustamisele olenemata sellest, kas selliste sisenditega toodetud kaupu eksporditakse või müüakse siseturul. Jushi Egypt ei suutnud näidata, milliseid sisendeid (kohalikku päritolu või imporditud) eksporditud või siseturul müüdud toodetes kasutati või tarbiti.

| (81) | Kõik need asjaolud näitavad, et kõnealune erimajandustsoon ei ole klassikaline ekspordi töötlemise tsoon ning erineb ka teistest Egiptuses asuvatest erimajandustsoonidest, olles ainulaadne hübriidtsoon, millel on mitu eripära, mis seda teistest tsoonidest eristab. Tundub, et kõnealuses tsoonis kohaldatavaid õigus- ja haldusnorme praktikas ei kohaldata, seega tugines komisjon järelduste tegemisel esialgu arusaamisele, kuidas tsoon praktikas toimis. |
| --- | --- |

(81)

Kõik need asjaolud näitavad, et kõnealune erimajandustsoon ei ole klassikaline ekspordi töötlemise tsoon ning erineb ka teistest Egiptuses asuvatest erimajandustsoonidest, olles ainulaadne hübriidtsoon, millel on mitu eripära, mis seda teistest tsoonidest eristab. Tundub, et kõnealuses tsoonis kohaldatavaid õigus- ja haldusnorme praktikas ei kohaldata, seega tugines komisjon järelduste tegemisel esialgu arusaamisele, kuidas tsoon praktikas toimis.

| (82) | Lisaks sellele on märkimisväärne, et erimajandustsoonis kohaldatava spetsiaalse maksusüsteemi ja sellega seotud maksukohustuste haldamise, järelevalve ja jõustamise eest vastutavate haldusasutuste puudumine teeb sellest tsoonist ainulaadse ala, kus seal asutatud äriühingud võivad täiesti vabalt järgida või jätta täitmata maksueeskirju, ilma et sel oleks mingeidki tagajärgi. Seepärast, võttes arvesse kõnealuse tsooni eriasjaolusid ja tuginedes olemasolevale teabele, otsustas komisjon esialgu käsitada imporditud sisendite käibemaksuvabastust de facto vabastusena mitte maksta sellist käibemaksu, olenemata sellest, kas sisendid lisatakse hiljem eksporditud või siseturul müüdud lõpptootele. |
| --- | --- |

(82)

Lisaks sellele on märkimisväärne, et erimajandustsoonis kohaldatava spetsiaalse maksusüsteemi ja sellega seotud maksukohustuste haldamise, järelevalve ja jõustamise eest vastutavate haldusasutuste puudumine teeb sellest tsoonist ainulaadse ala, kus seal asutatud äriühingud võivad täiesti vabalt järgida või jätta täitmata maksueeskirju, ilma et sel oleks mingeidki tagajärgi. Seepärast, võttes arvesse kõnealuse tsooni eriasjaolusid ja tuginedes olemasolevale teabele, otsustas komisjon esialgu käsitada imporditud sisendite käibemaksuvabastust de facto vabastusena mitte maksta sellist käibemaksu, olenemata sellest, kas sisendid lisatakse hiljem eksporditud või siseturul müüdud lõpptootele.

de facto

3.4.3.   Järeldus

Järeldus

| (83) | Komisjon tegi seega esialgse järelduse, et Egiptuse valitsuse tollimaksu tagastamise järelevalvesüsteemi ei kohaldatud tõhusalt ning seda ei saa liigitada järelevalvesüsteemiks eelmises lõigus ja põhjenduses 73 kokkuvõtlikult esitatud põhjustel. Uurimine näitas, et nagu põhjendustes 68 ja 70 märgitud, ei olnud Egiptuse valitsus tegelikult isegi loonud tsoonis asuvate üksuste maksukohustuste, sealhulgas tollimaksud ja imporditud materjalilt tasutav käibemaks, haldamise ja jõustamise eest vastutavat asutust. |
| --- | --- |

(83)

Komisjon tegi seega esialgse järelduse, et Egiptuse valitsuse tollimaksu tagastamise järelevalvesüsteemi ei kohaldatud tõhusalt ning seda ei saa liigitada järelevalvesüsteemiks eelmises lõigus ja põhjenduses 73 kokkuvõtlikult esitatud põhjustel. Uurimine näitas, et nagu põhjendustes 68 ja 70 märgitud, ei olnud Egiptuse valitsus tegelikult isegi loonud tsoonis asuvate üksuste maksukohustuste, sealhulgas tollimaksud ja imporditud materjalilt tasutav käibemaks, haldamise ja jõustamise eest vastutavat asutust.

| (84) | Peale selle tegi komisjon kindlaks, et eksporditud lõpptoodetes kasutatud sisendite väidetav tollimaksu tagastussüsteem tõi kaasa saamata jäänud tulu, mis kujutab endast tasakaalustatavat subsiidiumit alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, sest nende tulemusena tagastatakse suurem summa kui impordimaks, mis algselt võeti imporditud sisenditelt, mille suhtes nõutakse tagastamist. Egiptuse valitsus ei esitanud kõnealuste tehingute kohta täiendavaid selgitusi. |
| --- | --- |

(84)

Peale selle tegi komisjon kindlaks, et eksporditud lõpptoodetes kasutatud sisendite väidetav tollimaksu tagastussüsteem tõi kaasa saamata jäänud tulu, mis kujutab endast tasakaalustatavat subsiidiumit alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, sest nende tulemusena tagastatakse suurem summa kui impordimaks, mis algselt võeti imporditud sisenditelt, mille suhtes nõutakse tagastamist. Egiptuse valitsus ei esitanud kõnealuste tehingute kohta täiendavaid selgitusi.

| (85) | Need ülemäärased tagastused on ka algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetsed, kuna need ei ole Egiptuses üldiselt kohaldatavad ja neid kohaldatakse üksnes SC-tsoonis tegutsevate äriühingute suhtes. |
| --- | --- |

(85)

Need ülemäärased tagastused on ka algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetsed, kuna need ei ole Egiptuses üldiselt kohaldatavad ja neid kohaldatakse üksnes SC-tsoonis tegutsevate äriühingute suhtes.

| (86) | Imporditud materjalide de facto käibemaksuvabastust käsitatakse Egiptuse valitsuse saamata jäänud tulu vormis rahalise toetusena alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, sest abikõlblikud äriühingud vabastatakse muidu tasumisele kuuluva käibemaksu tasumise kohustusest. Sellest tekib toetust saavatele äriühingutele kasu ka alusmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses. Kava on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetne, kuna seda kohaldatakse käibemaksuvabastuse puhul üksnes SC-tsoonis tegutsevate äriühingute suhtes. |
| --- | --- |

(86)

Imporditud materjalide de facto käibemaksuvabastust käsitatakse Egiptuse valitsuse saamata jäänud tulu vormis rahalise toetusena alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, sest abikõlblikud äriühingud vabastatakse muidu tasumisele kuuluva käibemaksu tasumise kohustusest. Sellest tekib toetust saavatele äriühingutele kasu ka alusmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses. Kava on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetne, kuna seda kohaldatakse käibemaksuvabastuse puhul üksnes SC-tsoonis tegutsevate äriühingute suhtes.

de facto

3.4.4.   Subsiidiumi summa arvutamine

Subsiidiumi summa arvutamine

| (87) | Selle tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtutakse subsiidiumi saaja kasust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. |
| --- | --- |

(87)

Selle tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtutakse subsiidiumi saaja kasust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti.

| (88) | Imporditollimaksuga seoses peetakse subsiidiumi saaja kasuks uurimisperioodi ajal tasumisele kuuluva imporditollimaksu ja uurimisperioodil tegelikult tasutud imporditollimaksu vahet. |
| --- | --- |

(88)

Imporditollimaksuga seoses peetakse subsiidiumi saaja kasuks uurimisperioodi ajal tasumisele kuuluva imporditollimaksu ja uurimisperioodil tegelikult tasutud imporditollimaksu vahet.

| (89) | Tasumisele kuuluva imporditollimaksu kindlaksmääramiseks leidis komisjon, et kõigi valmistoote liikide keskmine tarbimismäär on sama, kuna need kuuluvad kõik samasse üldisesse tootekategooriasse. Komisjon võttis tarbimismäära aluseks eksportiva tootja andmed. Esiteks määras komisjon kindlaks uurimisperioodi jooksul imporditud materjalide koguse. Teiseks arvutas ta Jushi Egypti omamaise müügi määra võrreldes ettevõtja müügi kogumahuga. Kolmandaks kohaldas komisjon seda omamaise müügi määra imporditud materjalide kogumahu suhtes ja määras kindlaks imporditud materjalide koguse, millelt tuleb tasuda imporditollimaks. |
| --- | --- |

(89)

Tasumisele kuuluva imporditollimaksu kindlaksmääramiseks leidis komisjon, et kõigi valmistoote liikide keskmine tarbimismäär on sama, kuna need kuuluvad kõik samasse üldisesse tootekategooriasse. Komisjon võttis tarbimismäära aluseks eksportiva tootja andmed. Esiteks määras komisjon kindlaks uurimisperioodi jooksul imporditud materjalide koguse. Teiseks arvutas ta Jushi Egypti omamaise müügi määra võrreldes ettevõtja müügi kogumahuga. Kolmandaks kohaldas komisjon seda omamaise müügi määra imporditud materjalide kogumahu suhtes ja määras kindlaks imporditud materjalide koguse, millelt tuleb tasuda imporditollimaks.

| (90) | Lõpuks arvutas komisjon kasu suuruse kindlaksmääramiseks imporditollimaksu summa, mida tuli maksta siseturul müüdud kaupade tootmiseks kasutatud materjalide kogustelt. |
| --- | --- |

(90)

Lõpuks arvutas komisjon kasu suuruse kindlaksmääramiseks imporditollimaksu summa, mida tuli maksta siseturul müüdud kaupade tootmiseks kasutatud materjalide kogustelt.

| (91) | De facto käibemaksuvabastuse vormis saamata jäänud tulu puhul arvutati kasu, võttes aluseks tavaliselt tasumisele kuuluva käibemaksu kogusumma, mida uurimisperioodil imporditud sisendite ostudelt ei makstud. |
| --- | --- |

(91)

De facto käibemaksuvabastuse vormis saamata jäänud tulu puhul arvutati kasu, võttes aluseks tavaliselt tasumisele kuuluva käibemaksu kogusumma, mida uurimisperioodil imporditud sisendite ostudelt ei makstud.

De facto

| (92) | Eksportiva tootja puhul oli seda tüüpi subsiidiumide korral esialgselt kindlaks määratud subsiidiumimäär uurimisperioodil 7,42 %. |
| --- | --- |

(92)

Eksportiva tootja puhul oli seda tüüpi subsiidiumide korral esialgselt kindlaks määratud subsiidiumimäär uurimisperioodil 7,42 %.

3.5.   Tulumaks

Tulumaks

| (93) | Kava õiguslikud alused on järgmised:






  — | tulumaksuseadus, nagu see kehtestati 2005. aasta seadusega nr 91, ning |
| --- | --- | --- |

(93)

Kava õiguslikud alused on järgmised:

—

tulumaksuseadus, nagu see kehtestati 2005. aasta seadusega nr 91, ning

| — | investeerimisministeeriumi 2017. aasta käskkiri nr 16, millega lisatakse Egiptuse raamatupidamisstandardile nr 13 addendum A „Valuutakursside muutuste mõjud“. |
| --- | --- |

—

investeerimisministeeriumi 2017. aasta käskkiri nr 16, millega lisatakse Egiptuse raamatupidamisstandardile nr 13 addendum A „Valuutakursside muutuste mõjud“.

addendum

3.5.1.   Analüüs

Analüüs

| (94) | Jushi Egypti suhtes kohaldatakse Egiptuse tavapärast tulumaksumäära 22,5 %. |
| --- | --- |

(94)

Jushi Egypti suhtes kohaldatakse Egiptuse tavapärast tulumaksumäära 22,5 %.

| (95) | 2016. aastal otsustas Egiptuse valitsus muuta Egiptuse naela fikseeritud vahetuskursi ujuvaks vahetuskursiks, võttes aluseks Rahvusvahelise Valuutafondi soovituse. Selle tulemusena kaotas Egiptuse nael kuu aja jooksul ligikaudu poole oma väärtusest selliste teiste oluliste valuutade nagu USA dollari ja euro suhtes. Sellise ootamatu valuutakursi kõikumisega toimetulekuks andis Egiptuse valitsus välja spetsiaalse raamatupidamisstandardi ning spetsiaalsed maksueeskirjad valuutakursi vahe käsitlemiseks. Selle tulemusena anti äriühingutele võimalus Egiptuse naela devalveerimisest tulenev valuutakursi vahe oma maksustatavast tulust suuremas ulatuses maha arvata. |
| --- | --- |

(95)

2016. aastal otsustas Egiptuse valitsus muuta Egiptuse naela fikseeritud vahetuskursi ujuvaks vahetuskursiks, võttes aluseks Rahvusvahelise Valuutafondi soovituse. Selle tulemusena kaotas Egiptuse nael kuu aja jooksul ligikaudu poole oma väärtusest selliste teiste oluliste valuutade nagu USA dollari ja euro suhtes. Sellise ootamatu valuutakursi kõikumisega toimetulekuks andis Egiptuse valitsus välja spetsiaalse raamatupidamisstandardi ning spetsiaalsed maksueeskirjad valuutakursi vahe käsitlemiseks. Selle tulemusena anti äriühingutele võimalus Egiptuse naela devalveerimisest tulenev valuutakursi vahe oma maksustatavast tulust suuremas ulatuses maha arvata.

| (96) | Kuigi seda õigusakti kohaldati Egiptuses üldiselt kõigi äriühingute suhtes ja selle eesmärk oli korvata Egiptuse valuuta devalveerimisest tulenevat negatiivset mõju, loodi sellega de facto märkimisväärne eelis piiratud arvule Egiptuse äriühingutele, st ekspordile suunatud ja peaaegu täielikult välisvaluutas (USA dollarites või eurodes) arveldavatele äriühingutele. See konkreetne äriühingute kategooria ei kandnud Egiptuse naela devalveerimise tõttu tegelikku kahju, vaid sai kasu Egiptuse valitsuse poolt maksustamise eesmärgil välja antud spetsiaalsest raamatupidamisstandardist. Selle tulemusena näivad välisvaluutas arveldavad äriühingud olevat maksustamise mõttes kahjumis, kuigi nende tegevus võib olla selgelt kasumis. Seevastu Egiptuse naelades arveldavad Egiptuse äriühingud on kandnud tegelikku kahju, mis on reaalselt mõjutanud nende ettevõtlustegevust, ja mille tõttu võttis Egiptuse valitsus vastu spetsiaalsed maksueeskirjad. |
| --- | --- |

(96)

Kuigi seda õigusakti kohaldati Egiptuses üldiselt kõigi äriühingute suhtes ja selle eesmärk oli korvata Egiptuse valuuta devalveerimisest tulenevat negatiivset mõju, loodi sellega de facto märkimisväärne eelis piiratud arvule Egiptuse äriühingutele, st ekspordile suunatud ja peaaegu täielikult välisvaluutas (USA dollarites või eurodes) arveldavatele äriühingutele. See konkreetne äriühingute kategooria ei kandnud Egiptuse naela devalveerimise tõttu tegelikku kahju, vaid sai kasu Egiptuse valitsuse poolt maksustamise eesmärgil välja antud spetsiaalsest raamatupidamisstandardist. Selle tulemusena näivad välisvaluutas arveldavad äriühingud olevat maksustamise mõttes kahjumis, kuigi nende tegevus võib olla selgelt kasumis. Seevastu Egiptuse naelades arveldavad Egiptuse äriühingud on kandnud tegelikku kahju, mis on reaalselt mõjutanud nende ettevõtlustegevust, ja mille tõttu võttis Egiptuse valitsus vastu spetsiaalsed maksueeskirjad.

de facto

| (97) | Jushi Egypt sai meetmest ebaproportsionaalselt kasu, kuna uurimine näitas, et Jushi Egypt arveldab peaaegu eranditult USA dollarites või eurodes ning tal peaaegu puuduvad tehingud Egiptuse naelades. Äriühing on tõepoolest peaaegu eranditult ekspordile orienteeritud, impordib peaaegu kõik oma seadmed ja materjalid ning tema laenud on välisvaluutas. Egiptuse naela devalveerimise, eelkõige märkimisväärsete välisvaluutas laenude tulemusena tekkinud Jushi Egypti kahjum ei ole tegelik, seda kasutatakse üksnes maksustamise eesmärgil maksustatava tulu vähendamiseks |
| --- | --- |

(97)

Jushi Egypt sai meetmest ebaproportsionaalselt kasu, kuna uurimine näitas, et Jushi Egypt arveldab peaaegu eranditult USA dollarites või eurodes ning tal peaaegu puuduvad tehingud Egiptuse naelades. Äriühing on tõepoolest peaaegu eranditult ekspordile orienteeritud, impordib peaaegu kõik oma seadmed ja materjalid ning tema laenud on välisvaluutas. Egiptuse naela devalveerimise, eelkõige märkimisväärsete välisvaluutas laenude tulemusena tekkinud Jushi Egypti kahjum ei ole tegelik, seda kasutatakse üksnes maksustamise eesmärgil maksustatava tulu vähendamiseks

| (98) | Lisaks sellele pidi maksusoodustus olema ajutine meede, mida kohaldatakse ainult devalveerimise ajal sellest mõjutatud tehingute suhtes. Sellegipoolest arvas Jushi Egypt uurimisperioodil oma maksustatavast tulust realiseerunud ja mitterealiseerunud valuutakursi vahe alusel maha märkimisväärseid summasid. Selle tulemusena oli ta oma tulumaksuaruannete kohaselt kahjumis, kuigi tema finantsaruanded näitasid korralikku ja jätkusuutlikku kasumit. |
| --- | --- |

(98)

Lisaks sellele pidi maksusoodustus olema ajutine meede, mida kohaldatakse ainult devalveerimise ajal sellest mõjutatud tehingute suhtes. Sellegipoolest arvas Jushi Egypt uurimisperioodil oma maksustatavast tulust realiseerunud ja mitterealiseerunud valuutakursi vahe alusel maha märkimisväärseid summasid. Selle tulemusena oli ta oma tulumaksuaruannete kohaselt kahjumis, kuigi tema finantsaruanded näitasid korralikku ja jätkusuutlikku kasumit.

3.5.2.   Järeldus

Järeldus

| (99) | Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes jõudis komisjon järeldusele, et kõnealused maksusoodustused kujutavad endast alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses Egiptuse valitsuse saamata jäänud tulu ja nendest saadi alusmääruse artikli 3 lõike 2 kohast kasu. |
| --- | --- |

(99)

Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes jõudis komisjon järeldusele, et kõnealused maksusoodustused kujutavad endast alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses Egiptuse valitsuse saamata jäänud tulu ja nendest saadi alusmääruse artikli 3 lõike 2 kohast kasu.

| (100) | Lisaks on need alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti c kohaselt eksportiva tootja Jushi Egypti jaoks de facto konkreetsed, kuna seda kasutab peamiselt piiratud arv äriühinguid, kes arveldavad peaaegu eranditult välisvaluutas. |
| --- | --- |

(100)

Lisaks on need alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti c kohaselt eksportiva tootja Jushi Egypti jaoks de facto konkreetsed, kuna seda kasutab peamiselt piiratud arv äriühinguid, kes arveldavad peaaegu eranditult välisvaluutas.

de facto

3.5.3.   Subsiidiumi summa arvutamine

Subsiidiumi summa arvutamine

| (101) | Jushi Egyptile tekkinud kasu tehti kindlaks 2018. aasta tuludeklaratsioonis sisalduva teabe alusel. Kõigepealt tehti kindlaks maksustavast tulust eespool punkti 3.5.1 alusel maha arvatud summa. Teiseks kohaldati maha arvatud summa suhtes üldist maksumäära 22,5 %. See summa väljendati protsendina Jushi Egypti kogukäibest uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(101)

Jushi Egyptile tekkinud kasu tehti kindlaks 2018. aasta tuludeklaratsioonis sisalduva teabe alusel. Kõigepealt tehti kindlaks maksustavast tulust eespool punkti 3.5.1 alusel maha arvatud summa. Teiseks kohaldati maha arvatud summa suhtes üldist maksumäära 22,5 %. See summa väljendati protsendina Jushi Egypti kogukäibest uurimisperioodil.

| (102) | Selle otsese maksustamise kava puhul ulatus Jushi Egypti subsiidiumisumma 1,68 %-ni. |
| --- | --- |

(102)

Selle otsese maksustamise kava puhul ulatus Jushi Egypti subsiidiumisumma 1,68 %-ni.

3.6.   Muud kavad

Muud kavad

| (103) | Komisjon jätkab kõigi muude põhjenduses 43 nimetatud kavade uurimist, võttes ka arvesse eespool põhjenduses 18 osutatud algatamisteate muudatusi. |
| --- | --- |

(103)

Komisjon jätkab kõigi muude põhjenduses 43 nimetatud kavade uurimist, võttes ka arvesse eespool põhjenduses 18 osutatud algatamisteate muudatusi.

3.7.   Järeldus subsideerimise kohta

Järeldus subsideerimise kohta

| (104) | Komisjon arvutas kooskõlas alusmääruse sätetega tasakaalustatavate subsiidiumide summa eksportiva tootja kohta, uurides iga subsiidiumi või subsiidiumikava, ning liitis need summad, et arvutada eksportiva tootja subsiidiumide kogusumma uurimisperioodil. Subsiidiumide kogusumma arvutamiseks arvutas komisjon kõigepealt subsideerimise osakaalu, milleks oli subsiidiumisumma protsendimäär äriühingu kogukäibest. Seejärel kasutati seda protsendimäära vaatlusaluse toote uurimisperioodi jooksul liitu eksportimiseks eraldatud subsiidiumi arvutamiseks. Pärast seda arvutati subsiidiumi summa uurimisperioodi jooksul liitu eksporditud vaatlusaluse toote tonni kohta ning järgmised marginaalid arvutati protsendimäärana sama ekspordi CIF-väärtusest tonni kohta. |
| --- | --- |

(104)

Komisjon arvutas kooskõlas alusmääruse sätetega tasakaalustatavate subsiidiumide summa eksportiva tootja kohta, uurides iga subsiidiumi või subsiidiumikava, ning liitis need summad, et arvutada eksportiva tootja subsiidiumide kogusumma uurimisperioodil. Subsiidiumide kogusumma arvutamiseks arvutas komisjon kõigepealt subsideerimise osakaalu, milleks oli subsiidiumisumma protsendimäär äriühingu kogukäibest. Seejärel kasutati seda protsendimäära vaatlusaluse toote uurimisperioodi jooksul liitu eksportimiseks eraldatud subsiidiumi arvutamiseks. Pärast seda arvutati subsiidiumi summa uurimisperioodi jooksul liitu eksporditud vaatlusaluse toote tonni kohta ning järgmised marginaalid arvutati protsendimäärana sama ekspordi CIF-väärtusest tonni kohta.

| (105) | Arvestades Egiptuse eksportivate tootjate suurt koostöövalmidust, seati esialgu kõigi muude ettevõtjate puhul summa ainsa Egiptuse eksportiva töötleja tasemele.

  Tabel 1


  Esialgsed subsiidiumimäärad







  Äriühing | Esialgne subsiidiumimäär |
| --- | --- | --- |
| Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E. | 8,7 % |
| Kõik teised äriühingud | 8,7 % |

(105)

Arvestades Egiptuse eksportivate tootjate suurt koostöövalmidust, seati esialgu kõigi muude ettevõtjate puhul summa ainsa Egiptuse eksportiva töötleja tasemele.

Tabel 1

Tabel 1

Esialgsed subsiidiumimäärad

Esialgsed subsiidiumimäärad

Äriühing

Esialgne subsiidiumimäär

Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

8,7 %

Kõik teised äriühingud

8,7 %

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu kindlaksmääramine

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu kindlaksmääramine

| (106) | Uurimisperioodil valmistas samasugust toodet seitse liidu tootjat. Neid käsitatakse Euroopa Liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(106)

Uurimisperioodil valmistas samasugust toodet seitse liidu tootjat. Neid käsitatakse Euroopa Liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses.

| (107) | Nagu põhjendustes 31 ja 32 märgitud, koostas komisjon liidu tootjatest valimi. Valimisse kuulus kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustas uurimisperioodil 68 % samasuguse toote kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(107)

Nagu põhjendustes 31 ja 32 märgitud, koostas komisjon liidu tootjatest valimi. Valimisse kuulus kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustas uurimisperioodil 68 % samasuguse toote kogutoodangust liidus.

| (108) | Komisjon tegi kindlaks, et liidu klaasfilamentkiu kogutoodang uurimisperioodil oli ligikaudu 695 000 tonni, võttes aluseks uurimisperioodil kaebuse esitaja kogutud ja kontrollitud teabe.

  Tabel 2


  Liidu toodang | 2016 | 2017 | 2018 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutoodang (tonnides) | 701 611 | 694 178 | 693 123 | 695 324 |
| Indeks | 100 | 99 | 99 | 99 |
| Allikas: kaebuse esitaja |

(108)

Komisjon tegi kindlaks, et liidu klaasfilamentkiu kogutoodang uurimisperioodil oli ligikaudu 695 000 tonni, võttes aluseks uurimisperioodil kaebuse esitaja kogutud ja kontrollitud teabe.

Tabel 2

Tabel 2

Liidu toodang

Liidu toodang

2016

2017

2018

Uurimisperiood

Liidu kogutoodang (tonnides)

701 611

694 178

693 123

695 324

Indeks

Indeks

100

100

99

99

99

99

99

99

Allikas: kaebuse esitaja

Allikas:

| (109) | Liidu kogutoodang jäi ajavahemikul 2016. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni stabiilseks, olles väga väikses langustrendis. |
| --- | --- |

(109)

Liidu kogutoodang jäi ajavahemikul 2016. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni stabiilseks, olles väga väikses langustrendis.

4.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (110) | Komisjon tegi liidu klaasfilamentkiust toodete tarbimise kindlaks, liites klaasfilamentkiust toodete impordi liitu liidu tootmisharu müügimahule liidu turul. |
| --- | --- |

(110)

Komisjon tegi liidu klaasfilamentkiust toodete tarbimise kindlaks, liites klaasfilamentkiust toodete impordi liitu liidu tootmisharu müügimahule liidu turul.

| (111) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 3


  Liidu tarbimine | 2016 | 2017 | 2018 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine (tonnides) | 978 454 | 1 045 331 | 1 058 263 | 1 027 982 |
| Indeks | 100 | 107 | 108 | 105 |
| Allikas: kaebuse esitaja, Surveillance 2 andmebaas |

(111)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

2016

2017

2018

Uurimisperiood

Liidu kogutarbimine (tonnides)

978 454

1 045 331

1 058 263

1 027 982

Indeks

Indeks

100

100

107

107

108

108

105

105

Allikas: kaebuse esitaja, Surveillance 2 andmebaas

Allikas:

| (112) | Liidu klaasfilamentkiust toodete tarbimine suurenes vaatlusaluse perioodi algusest kuni selle lõpuni 5 %, kuid aastane suundumus näitab, et tarbimine oli kogu perioodi jooksul mõnevõrra muutlik. |
| --- | --- |

(112)

Liidu klaasfilamentkiust toodete tarbimine suurenes vaatlusaluse perioodi algusest kuni selle lõpuni 5 %, kuid aastane suundumus näitab, et tarbimine oli kogu perioodi jooksul mõnevõrra muutlik.

4.3.   Import asjaomasest riigist

Import asjaomasest riigist

4.3.1.   Asjaomasest riigist pärineva impordi maht ja turuosa

Asjaomasest riigist pärineva impordi maht ja turuosa

| (113) | Komisjon tegi impordimahu ja selle turuosa kindlaks Surveillance 2 (13) andmebaasi alusel. |
| --- | --- |

(113)

Komisjon tegi impordimahu ja selle turuosa kindlaks Surveillance 2 (13) andmebaasi alusel.

13

| (114) | Asjaomasest riigist pärit klaasfilamentkiust toodete import liitu muutus järgmiselt.

  Tabel 4


  Impordi maht ja turuosa | 2016 | 2017 | 2018 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egiptusest pärit impordi maht (tonnides) | 50 529 | 95 865 | 146 304 | 144 169 |
| Indeks | 100 | 190 | 290 | 285 |
| Turuosa (%) | 5 | 9 | 14 | 14 |
| Allikas: Surveillance 2 andmebaas |

(114)

Asjaomasest riigist pärit klaasfilamentkiust toodete import liitu muutus järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Impordi maht ja turuosa

Impordi maht ja turuosa

2016

2017

2018

Uurimisperiood

Egiptusest pärit impordi maht (tonnides)

50 529

95 865

146 304

144 169

Indeks

Indeks

100

100

190

190

290

290

285

285

Turuosa (%)

5

9

14

14

Allikas: Surveillance 2 andmebaas

Allikas: Surveillance 2 andmebaas

| (115) | Klaasfilamentkiust toodete import Egiptusest suurenes aastatel 2016–2018 kiiresti, peaaegu kolmekordistudes. Kõnealuse impordi turuosa tarbimise suurenedes 5 % võrra samuti kolmekordistus. |
| --- | --- |

(115)

Klaasfilamentkiust toodete import Egiptusest suurenes aastatel 2016–2018 kiiresti, peaaegu kolmekordistudes. Kõnealuse impordi turuosa tarbimise suurenedes 5 % võrra samuti kolmekordistus.

4.3.2.   Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

| (116) | Keskmiste impordihindade muutus vaatlusalusel perioodil oli järgmine.

  Tabel 5


  Impordihind | 2016 | 2017 | 2018 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egiptusest pärit impordi hinnad (eurodes tonni kohta) | 993 | 918 | 898 | 904 |
| Indeks | 100 | 92 | 90 | 91 |
| Allikas: Surveillance 2 andmebaas |

(116)

Keskmiste impordihindade muutus vaatlusalusel perioodil oli järgmine.

Tabel 5

Tabel 5

Impordihind

Impordihind

2016

2017

2018

Uurimisperiood

Egiptusest pärit impordi hinnad (eurodes tonni kohta)

993

918

898

904

Indeks

Indeks

100

100

92

92

90

90

91

91

Allikas: Surveillance 2 andmebaas

Allikas:

| (117) | Egiptusest pärit impordi hinnad on vaatlusalusel perioodil selgelt langenud. Uurimisperioodi jooksul oli nende impordihindade ja ELi müügihindade vahe ligikaudu 20 % (tabel 9). |
| --- | --- |

(117)

Egiptusest pärit impordi hinnad on vaatlusalusel perioodil selgelt langenud. Uurimisperioodi jooksul oli nende impordihindade ja ELi müügihindade vahe ligikaudu 20 % (tabel 9).

| (118) | Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon:






  1) | imporditud tooteliigi kaalutud keskmisi hindu, millega Egiptuse tootjad importisid esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ja mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel ning mida kohandati impordijärgseid kulusid arvesse võttes, ning |
| --- | --- | --- |

(118)

Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon:

1)

imporditud tooteliigi kaalutud keskmisi hindu, millega Egiptuse tootjad importisid esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ja mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel ning mida kohandati impordijärgseid kulusid arvesse võttes, ning

| 2) | valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks. |
| --- | --- |

2)

valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks.

| (119) | Komisjon võrdles hindu tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused ning arvates maha allahindlused ja hinnavähendid. |
| --- | --- |

(119)

Komisjon võrdles hindu tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused ning arvates maha allahindlused ja hinnavähendid.

| (120) | Kui Egiptuse tootja müüs toodet esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ELis asuva seotud müügiettevõtte kaudu, määrati impordihind kindlaks CIF-hinna alusel, kuid seda hinda kohandati, et võtta arvesse seotud importija müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit. |
| --- | --- |

(120)

Kui Egiptuse tootja müüs toodet esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ELis asuva seotud müügiettevõtte kaudu, määrati impordihind kindlaks CIF-hinna alusel, kuid seda hinda kohandati, et võtta arvesse seotud importija müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit.

| (121) | Tooteliikide kaupa võrdlus oli võimalik tänu ühtsele toote kontrollnumbrile, millega kirjeldatakse Egiptusest ELi eksporditud ja valimisse kaasatud liidu tootjate poolt müüdud klaasfilamentkiust toodete tooteliike. |
| --- | --- |

(121)

Tooteliikide kaupa võrdlus oli võimalik tänu ühtsele toote kontrollnumbrile, millega kirjeldatakse Egiptusest ELi eksporditud ja valimisse kaasatud liidu tootjate poolt müüdud klaasfilamentkiust toodete tooteliike.

| (122) | Arvutus näitas, et Jushi Egypti impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul oli 16 %. |
| --- | --- |

(122)

Arvutus näitas, et Jushi Egypti impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul oli 16 %.

| (123) | Komisjon tegi esialgu kindlaks, et Egiptusest pärit impordi hinnad löövad liidu tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla. |
| --- | --- |

(123)

Komisjon tegi esialgu kindlaks, et Egiptusest pärit impordi hinnad löövad liidu tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla.

4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.4.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (124) | Uurides alusmääruse artikli 8 lõike 5 kohaselt subsideeritud impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati kõiki vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majanduslikke näitajaid. |
| --- | --- |

(124)

Uurides alusmääruse artikli 8 lõike 5 kohaselt subsideeritud impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati kõiki vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majanduslikke näitajaid.

| (125) | Nagu on märgitud põhjendustes 17–20, kasutati kahju ning liidu tootmisharu müügihinnale, müüdud kogustele, turuosale ja kasumile avalduva negatiivse mõju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(125)

Nagu on märgitud põhjendustes 17–20, kasutati kahju ning liidu tootmisharu müügihinnale, müüdud kogustele, turuosale ja kasumile avalduva negatiivse mõju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut.

| (126) | Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid andmete alusel, mis esitati valimisse kaasatud liidu tootjate vastustes küsimustikule, ning kaebuse esitaja esitatud teabele tuginedes. Mikromajanduslikud näitajad põhinesid valimisse kaasatud tootjate poolt küsimustikule vastates esitatud andmetel. |
| --- | --- |

(126)

Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid andmete alusel, mis esitati valimisse kaasatud liidu tootjate vastustes küsimustikule, ning kaebuse esitaja esitatud teabele tuginedes. Mikromajanduslikud näitajad põhinesid valimisse kaasatud tootjate poolt küsimustikule vastates esitatud andmetel.

| (127) | Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majandusliku olukorra seisukohast representatiivsed. |
| --- | --- |

(127)

Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majandusliku olukorra seisukohast representatiivsed.

| (128) | Makromajanduslikud näitajad on: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, subsideerimise suurus ja taastumine varasemast subsiidiumist või dumpingust. |
| --- | --- |

(128)

Makromajanduslikud näitajad on: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, subsideerimise suurus ja taastumine varasemast subsiidiumist või dumpingust.

| (129) | Mikromajanduslikud näitajad on: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(129)

Mikromajanduslikud näitajad on: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.4.2.1.   Tootmisvõimsus ja selle rakendamine

| (130) | Liidu kogu tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Tootmisvõimsus ja selle rakendamine | 2016 | 2017 | 2018 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 759 107 | 760 104 | 753 688 | 751 098 |
| Indeks | 100 | 100 | 99 | 99 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 92 | 91 | 92 | 93 |
| Allikas: kaebuse esitaja |

(130)

Liidu kogu tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Tootmisvõimsus ja selle rakendamine

Tootmisvõimsus ja selle rakendamine

2016

2017

2018

Uurimisperiood

Tootmisvõimsus (tonnides)

759 107

760 104

753 688

751 098

Indeks

Indeks

100

100

100

100

99

99

99

99

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

92

91

92

93

Allikas: kaebuse esitaja

Allikas:

| (131) | Tootmisvõimsus oli vaatlusalusel perioodil stabiilne. Selle põhjuseks on asjaolu, et tootmisvõimsus põhineb peamiselt tootmisliine varustavate ahjude arvul ning tootmisvõimsuse suurendamine on väga kapitalimahukas tegevus. |
| --- | --- |

(131)

Tootmisvõimsus oli vaatlusalusel perioodil stabiilne. Selle põhjuseks on asjaolu, et tootmisvõimsus põhineb peamiselt tootmisliine varustavate ahjude arvul ning tootmisvõimsuse suurendamine on väga kapitalimahukas tegevus.

| (132) | Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine oli vaatlusalusel perioodil samuti püsivalt kõrge ja stabiilne. Pärast ahju käivitamist on majanduslikult vajalik seda katkestusteta käigus hoida. |
| --- | --- |

(132)

Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine oli vaatlusalusel perioodil samuti püsivalt kõrge ja stabiilne. Pärast ahju käivitamist on majanduslikult vajalik seda katkestusteta käigus hoida.

4.4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

| (133) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Müügimaht ja turuosa | 2016 | 2017 | 2018 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul (tonnides) | 622 504 | 651 082 | 609 902 | 594 097 |
| Indeks | 100 | 105 | 98 | 95 |
| Turuosa (%) | 64 | 62 | 58 | 58 |
| Allikas: kaebuse esitaja, impordi ja ekspordi statistika |

(133)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2016

2017

2018

Uurimisperiood

Müügimaht liidu turul (tonnides)

622 504

651 082

609 902

594 097

Indeks

Indeks

100

100

105

105

98

98

95

95

Turuosa (%)

64

62

58

58

Allikas: kaebuse esitaja, impordi ja ekspordi statistika

Allikas:

| (134) | Liidu tootmisharu müük suurenes absoluutarvudes 2016. ja 2017. aasta vahel, kuid vähenes seejärel 2016. aasta ja uurimisperioodi lõpu vahel 5 protsendipunkti võrra. Liidu tootmisharu turuosa on vaatlusalusel perioodil vähenenud 64 %-lt 58 %-le. Selle languse puhul tuleb arvestada, et tarbimine liidus kasvas 5 % ning Egiptusest pärit import kasvas madalamate ja langevate hindadega. |
| --- | --- |

(134)

Liidu tootmisharu müük suurenes absoluutarvudes 2016. ja 2017. aasta vahel, kuid vähenes seejärel 2016. aasta ja uurimisperioodi lõpu vahel 5 protsendipunkti võrra. Liidu tootmisharu turuosa on vaatlusalusel perioodil vähenenud 64 %-lt 58 %-le. Selle languse puhul tuleb arvestada, et tarbimine liidus kasvas 5 % ning Egiptusest pärit import kasvas madalamate ja langevate hindadega.

4.4.2.3.   Tööhõive ja tootlikkus

| (135) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Tööhõive ja tootlikkus | 2016 | 2017 | 2018 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 3 620 | 3 636 | 3 661 | 3 686 |
| Indeks | 100 | 100 | 101 | 102 |
| Tootlikkus (tonn/töötaja) | 194 | 191 | 189 | 189 |
| Indeks | 100 | 99 | 98 | 97 |
| Allikas: kaebuse esitaja |

(135)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2016

2017

2018

Uurimisperiood

Töötajate arv

3 620

3 636

3 661

3 686

Indeks

Indeks

100

100

100

100

101

101

102

102

Tootlikkus (tonn/töötaja)

194

191

189

189

Indeks

Indeks

100

100

99

99

98

98

97

97

Allikas: kaebuse esitaja

| (136) | Nii liidu tootmisharu tööhõive kui ka tootlikkus jäi kogu vaatlusaluse perioodi kestel stabiilseks. |
| --- | --- |

(136)

Nii liidu tootmisharu tööhõive kui ka tootlikkus jäi kogu vaatlusaluse perioodi kestel stabiilseks.

4.4.2.4.   Tasakaalustatavate subsiidiumide suurus ja toibumine varasemast subsideerimisest või dumpingust

| (137) | Kuna komisjon uurib veel mõnda subsideerimiskava, ei ole praeguses etapis võimalik subsideerimise täpset ulatust kindlaks määrata. Teatavate eespool juba esitatud kavade subsideerimise summa ja kindlaks tehtud esialgse subsiidiumimarginaali alusel ei saa subsideerimist siiski tähtsusetuks pidada. |
| --- | --- |

(137)

Kuna komisjon uurib veel mõnda subsideerimiskava, ei ole praeguses etapis võimalik subsideerimise täpset ulatust kindlaks määrata. Teatavate eespool juba esitatud kavade subsideerimise summa ja kindlaks tehtud esialgse subsiidiumimarginaali alusel ei saa subsideerimist siiski tähtsusetuks pidada.

| (138) | Kuigi Egiptuses ei ole varasemalt subsideerimist ega dumpingut toimunud, on ainus Egiptuse eksportiv tootja osa äriühingust, kelle puhul on juba teada, et ta tegeleb dumpinguga (ja saab subsiidiume) teisest riigist (Hiina). Kontrsern Jushi Group teatas, et ehitab Egiptusesse tehase, et toota klaasfilamentkiust tooteid ja müüa need ELi turule, et vältida dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid tollimakse, mida kohaldatakse Hiinast ELi eksporditavate klaasfilamentkiust toodete suhtes. Tehase käivitamise järel näitavad eespool esitatud andmed, et liidu turule hakkas sisenema Egiptusest pärit madala hinnaga import ning selle maht suurenes vaatlusalusel perioodil kiiresti. |
| --- | --- |

(138)

Kuigi Egiptuses ei ole varasemalt subsideerimist ega dumpingut toimunud, on ainus Egiptuse eksportiv tootja osa äriühingust, kelle puhul on juba teada, et ta tegeleb dumpinguga (ja saab subsiidiume) teisest riigist (Hiina). Kontrsern Jushi Group teatas, et ehitab Egiptusesse tehase, et toota klaasfilamentkiust tooteid ja müüa need ELi turule, et vältida dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid tollimakse, mida kohaldatakse Hiinast ELi eksporditavate klaasfilamentkiust toodete suhtes. Tehase käivitamise järel näitavad eespool esitatud andmed, et liidu turule hakkas sisenema Egiptusest pärit madala hinnaga import ning selle maht suurenes vaatlusalusel perioodil kiiresti.

| (139) | Seega eeldatakse, et Jushi Egypt lähtub oma tegevuses samadest tavadest nagu kontsern Jushi Group Hiinas. |
| --- | --- |

(139)

Seega eeldatakse, et Jushi Egypt lähtub oma tegevuses samadest tavadest nagu kontsern Jushi Group Hiinas.

4.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.4.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (140) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

  Tabel 9


  Müügihinnad liidus | 2016 | 2017 | 2018 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidus kogu turul (eurot tonni kohta) | 1 167 | 1 123 | 1 139 | 1 136 |
| Indeks | 100 | 96 | 98 | 97 |
| Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta) | 1 035 | 1 027 | 1 086 | 1 107 |
| Indeks | 100 | 99 | 105 | 107 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad |

(140)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

Tabel 9

Tabel 9

Müügihinnad liidus

Müügihinnad liidus

2016

2017

2018

Uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidus kogu turul (eurot tonni kohta)

1 167

1 123

1 139

1 136

Indeks

Indeks

100

100

96

96

98

98

97

97

Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta)

1 035

1 027

1 086

1 107

Indeks

Indeks

100

100

99

99

105

105

107

107

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad

| (141) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmine ühiku müügihind sõltumatutele klientidele langes vaatlusalusel perioodil 3 %. |
| --- | --- |

(141)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmine ühiku müügihind sõltumatutele klientidele langes vaatlusalusel perioodil 3 %.

| (142) | Valimisse kaasatud liidu tootjate ühiku tootmiskulu aga suurenes vaatlusalusel perioodil 7 %. Seetõttu on selge, et hindu ei saanud tõsta, et viia need vastavusse tootmiskulude kasvuga. |
| --- | --- |

(142)

Valimisse kaasatud liidu tootjate ühiku tootmiskulu aga suurenes vaatlusalusel perioodil 7 %. Seetõttu on selge, et hindu ei saanud tõsta, et viia need vastavusse tootmiskulude kasvuga.

4.4.3.2.   Tööjõukulud

| (143) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta | 2016 | 2017 | 2018 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes) | 55 351 | 56 722 | 57 703 | 57 585 |
| Indeks | 100 | 102 | 104 | 104 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad |

(143)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

2016

2017

2018

Uurimisperiood

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)

55 351

56 722

57 703

57 585

Indeks

Indeks

100

100

102

102

104

104

104

104

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad

| (144) | Keskmine tööjõukulu kasvas vaatlusalusel perioodil järk-järgult. |
| --- | --- |

(144)

Keskmine tööjõukulu kasvas vaatlusalusel perioodil järk-järgult.

4.4.3.3.   Varud

| (145) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Varud | 2016 | 2017 | 2018 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 80 078 | 63 974 | 86 975 | 95 397 |
| Indeks | 100 | 80 | 109 | 119 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad |

(145)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Varud

Varud

2016

2017

2018

Uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

80 078

63 974

86 975

95 397

Indeks

Indeks

100

100

80

80

109

109

119

119

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad

| (146) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud suurenesid vaatlusalusel perioodil ja jõudsid uurimisperioodil kõrgeimale tasemele. |
| --- | --- |

(146)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud suurenesid vaatlusalusel perioodil ja jõudsid uurimisperioodil kõrgeimale tasemele.

4.4.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (147) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 12


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2016 | 2017 | 2018 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kasumlikkus sõltumatutele klientidele liidus (% müügikäibest) | 12,6 | 10 | 7,4 | 5,2 |
| Rahavoog (eurodes) | 99 824 451 | 99 239 696 | 24 615 552 | 44 541 758 |
| Indeks | 100 | 99 | 55 | 45 |
| Investeeringud (eurodes) | 17 532 291 | 34 598 499 | 52 191 829 | 42 018 578 |
| Indeks | 100 | 197 | 298 | 240 |
| Investeeringutasuvus (%) | 18 | 15 | 10 | 7 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad |

(147)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 12

Tabel 12

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2016

2017

2018

Uurimisperiood

Müügi kasumlikkus sõltumatutele klientidele liidus (% müügikäibest)

12,6

10

7,4

5,2

Rahavoog (eurodes)

99 824 451

99 239 696

24 615 552

44 541 758

Indeks

Indeks

100

100

99

99

55

55

45

45

Investeeringud (eurodes)

17 532 291

34 598 499

52 191 829

42 018 578

Indeks

Indeks

100

100

197

197

298

298

240

240

Investeeringutasuvus (%)

18

15

10

7

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad

| (148) | Valimisse kaasatud kolme liidu tootja kasumlikkuse kindlakstegemiseks esitas komisjon liidu sees sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina sellise müügi käibest. Kasumlikkus põhineb müüdud kaupade maksumusel. |
| --- | --- |

(148)

Valimisse kaasatud kolme liidu tootja kasumlikkuse kindlakstegemiseks esitas komisjon liidu sees sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina sellise müügi käibest. Kasumlikkus põhineb müüdud kaupade maksumusel.

| (149) | Kasumlikkus vähenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt (7 protsendipunkti) ehk rohkem kui poole võrra. |
| --- | --- |

(149)

Kasumlikkus vähenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt (7 protsendipunkti) ehk rohkem kui poole võrra.

| (150) | Väikesest kasumist hoolimata oli liidu tootmisharu tegevusest tulenev rahavoog kogu vaatlusalusel perioodil positiivne. |
| --- | --- |

(150)

Väikesest kasumist hoolimata oli liidu tootmisharu tegevusest tulenev rahavoog kogu vaatlusalusel perioodil positiivne.

| (151) | Liidu tootmisharu jätkas vaatlusalusel perioodil investeeringute tegemist. Investeeringud vaatlusalusel perioodil suurenesid, mida oligi oodata, kuna klaasfilamentkiu tööstusharu vajab ahjude renoveerimiseks pidevaid investeeringuid. |
| --- | --- |

(151)

Liidu tootmisharu jätkas vaatlusalusel perioodil investeeringute tegemist. Investeeringud vaatlusalusel perioodil suurenesid, mida oligi oodata, kuna klaasfilamentkiu tööstusharu vajab ahjude renoveerimiseks pidevaid investeeringuid.

| (152) | Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Investeeringutasuvus oli väike, kuid positiivne, sest tootmisharu oli kasumlik. |
| --- | --- |

(152)

Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Investeeringutasuvus oli väike, kuid positiivne, sest tootmisharu oli kasumlik.

| (153) | Liidu tootmisharu finantstulemused ehk kasum piirasid uurimisperioodil siiski tema kapitali kaasamise võimet. |
| --- | --- |

(153)

Liidu tootmisharu finantstulemused ehk kasum piirasid uurimisperioodil siiski tema kapitali kaasamise võimet.

4.4.4.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (154) | Vaatlusalusel perioodil suurenes Egiptusest imporditud klaasfilamentkiust toodete koguskiiresti ning impordi maht kolmekordistus. Seejuures tasuks arvestada, et liidu tarbimine kasvas ja liidu tootmisharu turuosa vähenes. |
| --- | --- |

(154)

Vaatlusalusel perioodil suurenes Egiptusest imporditud klaasfilamentkiust toodete koguskiiresti ning impordi maht kolmekordistus. Seejuures tasuks arvestada, et liidu tarbimine kasvas ja liidu tootmisharu turuosa vähenes.

| (155) | Turuosa vähenemine olukorras, kus tarbimine liidus kasvab, on selge märk olulisest kahjust. Tarbimise suurenedes liidus võiks eeldada, et liidu tootmisharu turuosa jääb stabiilseks ja müügimaht suureneb. |
| --- | --- |

(155)

Turuosa vähenemine olukorras, kus tarbimine liidus kasvab, on selge märk olulisest kahjust. Tarbimise suurenedes liidus võiks eeldada, et liidu tootmisharu turuosa jääb stabiilseks ja müügimaht suureneb.

| (156) | Samal ajal kui tootmismaht püsis stabiilsena, vähenesid müügimaht ja müügihinnad. Liidu tootmisharu ei suutnud kulude kasvule hinnatõusuga reageerida ning seetõttu vähenes kasum 12 %-lt 2016. aastal 5 %-le uurimisperioodil, samal ajal kui kulud suurenesid. |
| --- | --- |

(156)

Samal ajal kui tootmismaht püsis stabiilsena, vähenesid müügimaht ja müügihinnad. Liidu tootmisharu ei suutnud kulude kasvule hinnatõusuga reageerida ning seetõttu vähenes kasum 12 %-lt 2016. aastal 5 %-le uurimisperioodil, samal ajal kui kulud suurenesid.

| (157) | Komisjon rõhutab eelkõige asjaolu, et vaatlusalusel perioodil toimus liidu tootmisharus selge hinnalangus, sest märkimisväärselt suurenes Egiptusest pärit odava hinnaga import, mille maht omakorda järsult suurenes. Komisjon eeldab, et kui sellist importi ei oleks olnud, oleks liidu tootmisharu suuteline kandma kulude suurenemise üle oma klientidele. |
| --- | --- |

(157)

Komisjon rõhutab eelkõige asjaolu, et vaatlusalusel perioodil toimus liidu tootmisharus selge hinnalangus, sest märkimisväärselt suurenes Egiptusest pärit odava hinnaga import, mille maht omakorda järsult suurenes. Komisjon eeldab, et kui sellist importi ei oleks olnud, oleks liidu tootmisharu suuteline kandma kulude suurenemise üle oma klientidele.

| (158) | Hinnalangust on võimalk täheldada ka liidu tootmisharu ühiku tootmiskulu muutuse alusel, võrreldes seda ELi sõltumatutele klientidele suunatud ühiku müügihinna ja Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete impordihinnaga. |
| --- | --- |

(158)

Hinnalangust on võimalk täheldada ka liidu tootmisharu ühiku tootmiskulu muutuse alusel, võrreldes seda ELi sõltumatutele klientidele suunatud ühiku müügihinna ja Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete impordihinnaga.

| (159) | Komisjon märkis, et näiteks aastatel 2016-2017 langesid liidu tootjate kulud 1 %, kuid liidu müügihind langes 4 %, et liidu tootjad oleksid suutelised konkureerima Egiptusest pärit impordi langeva hinnaga (mis langes 8 %). |
| --- | --- |

(159)

Komisjon märkis, et näiteks aastatel 2016-2017 langesid liidu tootjate kulud 1 %, kuid liidu müügihind langes 4 %, et liidu tootjad oleksid suutelised konkureerima Egiptusest pärit impordi langeva hinnaga (mis langes 8 %).

| (160) | Aastatel 2017-2018 tõusid liidu tootjate kulud 6 %, kuid nende müügihinnad said tõusta vaid 2 %, kuna Egiptusest pärit impordi hind langes jätkuvalt. |
| --- | --- |

(160)

Aastatel 2017-2018 tõusid liidu tootjate kulud 6 %, kuid nende müügihinnad said tõusta vaid 2 %, kuna Egiptusest pärit impordi hind langes jätkuvalt.

| (161) | Komisjon järeldab esialgselt, et liidu tootmisharu kandis uurimisperioodil olulist kahju. |
| --- | --- |

(161)

Komisjon järeldab esialgselt, et liidu tootmisharu kandis uurimisperioodil olulist kahju.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

5.1.   Subsideeritud impordi mõju

Subsideeritud impordi mõju

| (162) | Komisjon järeldas esialgselt, et liidu tootmisharu kandis uurimisperioodil kasumi järsu languse ja turuosa vähenemise tõttu olulist kahju. Need negatiivsed arengud leidsid aset olukorras, kus Egiptusest pärit import kasvas järsult ning ja hinnad langesid pidevalt, mis lõi alla täiendava hinnasurve all olevad liidu tootmisharu hinnad. |
| --- | --- |

(162)

Komisjon järeldas esialgselt, et liidu tootmisharu kandis uurimisperioodil kasumi järsu languse ja turuosa vähenemise tõttu olulist kahju. Need negatiivsed arengud leidsid aset olukorras, kus Egiptusest pärit import kasvas järsult ning ja hinnad langesid pidevalt, mis lõi alla täiendava hinnasurve all olevad liidu tootmisharu hinnad.

| (163) | Lisaks võtab komisjon teadmiseks tõendid selle kohta, et Jushi China avas Egiptuse tehase just selleks, et müüa klaasfilamentkiust tooteid liidu turule, maksmata nii otse Hiinast pärit impordi suhtes kohaldatavaid tollimakse. |
| --- | --- |

(163)

Lisaks võtab komisjon teadmiseks tõendid selle kohta, et Jushi China avas Egiptuse tehase just selleks, et müüa klaasfilamentkiust tooteid liidu turule, maksmata nii otse Hiinast pärit impordi suhtes kohaldatavaid tollimakse.

| (164) | Seepärast leidis komisjon, et Egiptuse klaasfilamentkiust toodete subsideeritud import tekitas olulise kahju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(164)

Seepärast leidis komisjon, et Egiptuse klaasfilamentkiust toodete subsideeritud import tekitas olulise kahju liidu tootmisharule.

5.2.   Muud teadaolevad tegurid

Muud teadaolevad tegurid

| (165) | Komisjon kontrollis ka seda, kas muud teadaolevad tegurid suudavad eraldi või ühiselt nõrgestada põhjuslikku seost, mis on tehtud kindlaks subsideeritud impordi ja esialgu tuvastatud kahju vahel määral, mil see seos ei ole enam tõeline ega oluline. |
| --- | --- |

(165)

Komisjon kontrollis ka seda, kas muud teadaolevad tegurid suudavad eraldi või ühiselt nõrgestada põhjuslikku seost, mis on tehtud kindlaks subsideeritud impordi ja esialgu tuvastatud kahju vahel määral, mil see seos ei ole enam tõeline ega oluline.

5.2.1.   Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

| (166) | Lisaks Egiptusele oli vaatlusalusel perioodil märkimisväärne ainult kolmest muust riigist, Malaisiast Hiinast ja Norrast pärit impordi turuosa. Muudest kolmandatest riikidest tuleva impordi maht kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 13


  Import kolmandatest riikidest











  Riik | | 2016 | 2017 | 2018 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malaisia | Kogus (tonnides) | 98 446 | 111 373 | 114 325 | 102 896 |
| | Indeks | 100 | 113 | 116 | 105 |
| | Turuosa (%) | 10 | 11 | 11 | 10 |
| | Keskmine hind | 930 | 941 | 986 | 976 |
| Hiina | Kogus (tonnides) | 79 374 | 58 456 | 50 177 | 49 034 |
| | Indeks | 100 | 74 | 63 | 62 |
| | Turuosa (%) | 8 | 6 | 5 | 5 |
| | Keskmine hind | 1 068 | 1 058 | 1 022 | 1 030 |
| Norra | Kogus (tonnides) | 41 362 | 43 006 | 44 289 | 44 160 |
| | Indeks | 100 | 104 | 107 | 107 |
| | Turuosa (%) | 4 | 4 | 4 | 4 |
| | Keskmine hind | 1 156 | 1 126 | 1 101 | 1 094 |
| Kõik teised riigid | Kogus (tonnides) | 86 240 | 85 548 | 93 266 | 93 626 |
| | Indeks | 100 | 99 | 108 | 109 |
| | Turuosa (%) | 9 | 8 | 9 | 9 |
| | Keskmine hind | 1 199 | 1 148 | 1 104 | 1 130 |
| Allikas: Surveillance 2 andmebaas |

(166)

Lisaks Egiptusele oli vaatlusalusel perioodil märkimisväärne ainult kolmest muust riigist, Malaisiast Hiinast ja Norrast pärit impordi turuosa. Muudest kolmandatest riikidest tuleva impordi maht kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 13

Tabel 13

Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

Riik

2016

2017

2018

Uurimisperiood

Malaisia

Kogus (tonnides)

98 446

111 373

114 325

102 896

Indeks

Indeks

100

100

113

113

116

116

105

105

Turuosa (%)

10

11

11

10

Keskmine hind

930

941

986

976

Hiina

Kogus (tonnides)

79 374

58 456

50 177

49 034

Indeks

Indeks

100

100

74

74

63

63

62

62

Turuosa (%)

8

6

5

5

Keskmine hind

1 068

1 058

1 022

1 030

Norra

Kogus (tonnides)

41 362

43 006

44 289

44 160

Indeks

Indeks

100

100

104

104

107

107

107

107

Turuosa (%)

4

4

4

4

Keskmine hind

1 156

1 126

1 101

1 094

Kõik teised riigid

Kogus (tonnides)

86 240

85 548

93 266

93 626

Indeks

Indeks

100

100

99

99

108

108

109

109

Turuosa (%)

9

8

9

9

Keskmine hind

1 199

1 148

1 104

1 130

Allikas: Surveillance 2 andmebaas

Allikas:

| (167) | Hiinast pärit impordi suhtes juba kohaldatakse nii dumpingu- kui ka subsiidiumivastaseid meetmeid ning selle impordi turuosa väheneb, kuna importijad lähevad Hiina päritolu klaasfilamentkiust toodetelt üle Egiptuse päritolu klaasfilamentkiust toodetele, mida toodab sama kontsern Jushi Group. |
| --- | --- |

(167)

Hiinast pärit impordi suhtes juba kohaldatakse nii dumpingu- kui ka subsiidiumivastaseid meetmeid ning selle impordi turuosa väheneb, kuna importijad lähevad Hiina päritolu klaasfilamentkiust toodetelt üle Egiptuse päritolu klaasfilamentkiust toodetele, mida toodab sama kontsern Jushi Group.

| (168) | Malaisiast pärit impordi turuosa oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilne. Malaisias on ainult üks tehas, mis kuulub Jaapani kontsernile NEG, kellele kuulub tehaseid ka liidus. See tehas ekspordib ELi ainult tükeldatud kiudu. Komisjon võrdles Malaisiast pärit tükeldatud kiu hinda tükeldatud kiu hinnaga liidus ja leidis, et Malaisia import liidu hindu ilmselt alla ei löönud. |
| --- | --- |

(168)

Malaisiast pärit impordi turuosa oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilne. Malaisias on ainult üks tehas, mis kuulub Jaapani kontsernile NEG, kellele kuulub tehaseid ka liidus. See tehas ekspordib ELi ainult tükeldatud kiudu. Komisjon võrdles Malaisiast pärit tükeldatud kiu hinda tükeldatud kiu hinnaga liidus ja leidis, et Malaisia import liidu hindu ilmselt alla ei löönud.

| (169) | Norrast pärit impordi turuosa oli vaatlusalusel perioodil väike ja stabiilne (4 %), ning see sisenes liitu kõrge hinnaga. |
| --- | --- |

(169)

Norrast pärit impordi turuosa oli vaatlusalusel perioodil väike ja stabiilne (4 %), ning see sisenes liitu kõrge hinnaga.

| (170) | Muudest riikidest pärit impordi turuosa moodustas vaatlusalusel perioodil stabiilselt 9 %. Seega ei saanud ükski neist teistest riikidest liidu tootmisharu tulemuslikkust märkimisväärselt mõjutada. |
| --- | --- |

(170)

Muudest riikidest pärit impordi turuosa moodustas vaatlusalusel perioodil stabiilselt 9 %. Seega ei saanud ükski neist teistest riikidest liidu tootmisharu tulemuslikkust märkimisväärselt mõjutada.

| (171) | Eespool esitatud analüüsi põhjal järeldas komisjon, et muudest riikidest pärit import ei mõjutanud liidu tootmisharu olukorda uurimisperioodil. Eelkõige puudub seos liidu tootmisharu kahaneva tulemuslikkuse ja muude tarneallikate stabiilse turuosa vahel. |
| --- | --- |

(171)

Eespool esitatud analüüsi põhjal järeldas komisjon, et muudest riikidest pärit import ei mõjutanud liidu tootmisharu olukorda uurimisperioodil. Eelkõige puudub seos liidu tootmisharu kahaneva tulemuslikkuse ja muude tarneallikate stabiilse turuosa vahel.

5.2.2.   Liidu tootmisharu eksporditegevus

Liidu tootmisharu eksporditegevus

| (172) | Kaebuse esitaja esitas komisjonile järgmised ekspordiandmed.

  Tabel 14


  Liidu tootmisharu eksporditegevus | 2016 | 2017 | 2018 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht (tonnides) | 49 370 | 44 660 | 38 704 | 46 119 |
| Indeks | 100 | 90 | 78 | 93 |
| Eksportmüük protsendina ELi müügist (%) | 8 | 7 | 6 | 8 |
| Allikas: kaebuse esitaja |

(172)

Kaebuse esitaja esitas komisjonile järgmised ekspordiandmed.

Tabel 14

Tabel 14

Liidu tootmisharu eksporditegevus

Liidu tootmisharu eksporditegevus

2016

2017

2018

Uurimisperiood

Ekspordimaht (tonnides)

49 370

44 660

38 704

46 119

Indeks

Indeks

100

100

90

90

78

78

93

93

Eksportmüük protsendina ELi müügist (%)

8

7

6

8

Allikas: kaebuse esitaja

| (173) | Liidu tootmisharu eksporditase oli piiratud ja jäi vaatlusalusel perioodil stabiilseks. See ei ületanud ühelgi vaatlusaluse perioodi aastal 8 % tootmisharu müügist (vt tabel eespool). |
| --- | --- |

(173)

Liidu tootmisharu eksporditase oli piiratud ja jäi vaatlusalusel perioodil stabiilseks. See ei ületanud ühelgi vaatlusaluse perioodi aastal 8 % tootmisharu müügist (vt tabel eespool).

| (174) | Võttes arvesse eksportmüügi piiratud osa liidu tootmisharu kogumüügis ja asjaolu, et see oli vaatlusalusel perioodil peaaegu stabiilne, leiti, et liidu tootmisharu eksporditegevus ei aidanud kaasa liidu tootmisharu kantud kahju tekkimisele. |
| --- | --- |

(174)

Võttes arvesse eksportmüügi piiratud osa liidu tootmisharu kogumüügis ja asjaolu, et see oli vaatlusalusel perioodil peaaegu stabiilne, leiti, et liidu tootmisharu eksporditegevus ei aidanud kaasa liidu tootmisharu kantud kahju tekkimisele.

5.3.   Järeldus

Järeldus

| (175) | Seepärast tegi komisjon esialgse järelduse, et klaasfilamentkiust toodete subsideeritud import Egiptusest põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. |
| --- | --- |

(175)

Seepärast tegi komisjon esialgse järelduse, et klaasfilamentkiust toodete subsideeritud import Egiptusest põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju.

| (176) | Komisjon tegi kindlaks ja hindas ka muid tegureid, mis võisid liidu tootmisharu kantud kahjule kaasa aidata, näiteks import muudest kolmandatest riikidest ja liidu tootmisharu eksporditegevus. Siiski leiti, et need muud tegurid ei mõjutanud ei eraldi ega ühiselt liidu tootmisharu olukorda. |
| --- | --- |

(176)

Komisjon tegi kindlaks ja hindas ka muid tegureid, mis võisid liidu tootmisharu kantud kahjule kaasa aidata, näiteks import muudest kolmandatest riikidest ja liidu tootmisharu eksporditegevus. Siiski leiti, et need muud tegurid ei mõjutanud ei eraldi ega ühiselt liidu tootmisharu olukorda.

6.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (177) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 31 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjuliku subsideerimise kindlakstegemisest ei ole praegusel juhul liidu huvides tasakaalustavate meetmete võtmine, mis vastavad tasakaalustatavate subsiidiumide kogusummale. Liidu huvi kindlaksmääramisel hindab komisjon kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja tarbijate huve. |
| --- | --- |

(177)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 31 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjuliku subsideerimise kindlakstegemisest ei ole praegusel juhul liidu huvides tasakaalustavate meetmete võtmine, mis vastavad tasakaalustatavate subsiidiumide kogusummale. Liidu huvi kindlaksmääramisel hindab komisjon kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja tarbijate huve.

| (178) | Klaasfilamentkiud on oluline materjal paljude Euroopa Liidu kasutajate jaoks, kes valmistavad sellest eri tooteid. |
| --- | --- |

(178)

Klaasfilamentkiud on oluline materjal paljude Euroopa Liidu kasutajate jaoks, kes valmistavad sellest eri tooteid.

| (179) | Seda kasutatakse peamiselt toorainena termoplastsete ja termoreaktiivsete vaikude sarrustamiseks komposiitmaterjalide tootmisel. Olenevalt vaatlusalusest lõpptootest moodustab klaasfilamentkiud 10–60 % termoplastsete ja termoreaktiivsete vaikude tootmiskuludest. Liidu järgtööstus kasutab neid mitmesugustes rakendustes. Liidu tootmisharu esitas turu-uuringute tulemused, mille kohaselt umbes pool nende müügist läheb termoplasti tootmiseks. |
| --- | --- |

(179)

Seda kasutatakse peamiselt toorainena termoplastsete ja termoreaktiivsete vaikude sarrustamiseks komposiitmaterjalide tootmisel. Olenevalt vaatlusalusest lõpptootest moodustab klaasfilamentkiud 10–60 % termoplastsete ja termoreaktiivsete vaikude tootmiskuludest. Liidu järgtööstus kasutab neid mitmesugustes rakendustes. Liidu tootmisharu esitas turu-uuringute tulemused, mille kohaselt umbes pool nende müügist läheb termoplasti tootmiseks.

| (180) | Kaasfilamentkiudu kasutatakse peamise toorainena ka klaaskiust kanga valmistamisel. See kujutab endast klaaskiust kanga tootmisel märkimisväärset sisendikulu, ulatudes kuni 70 %ni. Komisjon märgib, et Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit klaaskiust kanga impordi suhtes on käimas dumpingu- ja subsiidiumivastased uurimised (14). Nendes menetlustes ei ole siiani meetmeid kehtestatud. |
| --- | --- |

(180)

Kaasfilamentkiudu kasutatakse peamise toorainena ka klaaskiust kanga valmistamisel. See kujutab endast klaaskiust kanga tootmisel märkimisväärset sisendikulu, ulatudes kuni 70 %ni. Komisjon märgib, et Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit klaaskiust kanga impordi suhtes on käimas dumpingu- ja subsiidiumivastased uurimised (14). Nendes menetlustes ei ole siiani meetmeid kehtestatud.

14

| (181) | Liidu tootmisharu turu-uuringute tulemused näitasid, et kuni 20 % liidu tootmisharu toodetud klaasfilamentkiust läheb praegu klaaskiust kanga tootmiseks. Nende tulemuste kohaselt kasutatakse klaaskiust kanga tootmiseks suurem osa Hiinast pärit koguimpordist ja ka teistest riikidest pärit impordist. |
| --- | --- |

(181)

Liidu tootmisharu turu-uuringute tulemused näitasid, et kuni 20 % liidu tootmisharu toodetud klaasfilamentkiust läheb praegu klaaskiust kanga tootmiseks. Nende tulemuste kohaselt kasutatakse klaaskiust kanga tootmiseks suurem osa Hiinast pärit koguimpordist ja ka teistest riikidest pärit impordist.

| (182) | Liidu huvide hindamiseks analüüsis komisjon liidu tootmisharu, mille tootmisvõimsuse rakendamine on väga kõrge, nii et lühemas perspektiivis ei suudaks see reageerida suurtele turusignaalidele ja võimalikele muudele tarneallikatele, mida kehtivad meetmed ei mõjuta. Kõnealust analüüsi käsitletakse põhjendustes 154, 170 ja 176. |
| --- | --- |

(182)

Liidu huvide hindamiseks analüüsis komisjon liidu tootmisharu, mille tootmisvõimsuse rakendamine on väga kõrge, nii et lühemas perspektiivis ei suudaks see reageerida suurtele turusignaalidele ja võimalikele muudele tarneallikatele, mida kehtivad meetmed ei mõjuta. Kõnealust analüüsi käsitletakse põhjendustes 154, 170 ja 176.

6.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (183) | Komisjon leidis, et liidu tootmisharu kannab olulist kahju, ning seda kahju põhjustab klaasfilamentkiust toodete import Egiptusest. |
| --- | --- |

(183)

Komisjon leidis, et liidu tootmisharu kannab olulist kahju, ning seda kahju põhjustab klaasfilamentkiust toodete import Egiptusest.

| (184) | Komisjon märgib, et tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine on väga kõrge, mis piirab võimalust pakkumist suurendada, kuid Egiptuse suhtes meetmete kehtestamine peaks võimaldama tootmisharul tootmisvõimsust suurendada, mida ta vajab liidu turul nõudluse rahuldamiseks. |
| --- | --- |

(184)

Komisjon märgib, et tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine on väga kõrge, mis piirab võimalust pakkumist suurendada, kuid Egiptuse suhtes meetmete kehtestamine peaks võimaldama tootmisharul tootmisvõimsust suurendada, mida ta vajab liidu turul nõudluse rahuldamiseks.

| (185) | Nagu märkis komisjon eelmises uurimises Hiinast pärit klaasfilamentkiust toodete impordi kohta, võimaldab ebaõiglase impordi suhtes meetmete kehtestamine tootmisharul investeerida tootmisvõimsuse suurendamisse (15). |
| --- | --- |

(185)

Nagu märkis komisjon eelmises uurimises Hiinast pärit klaasfilamentkiust toodete impordi kohta, võimaldab ebaõiglase impordi suhtes meetmete kehtestamine tootmisharul investeerida tootmisvõimsuse suurendamisse (15).

15

| (186) | Võttes arvesse järeldust, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju, ja et selle olulise kahju on põhjustanud Egiptusest pärit subsideeritud import, tegi komisjon esialgse järelduse, et meetmete kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(186)

Võttes arvesse järeldust, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju, ja et selle olulise kahju on põhjustanud Egiptusest pärit subsideeritud import, tegi komisjon esialgse järelduse, et meetmete kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.

6.2.   Sõltumatute importijate huvid

Sõltumatute importijate huvid

| (187) | Uurimise raames koostööd teinud importijad olid meetmete kehtestamise vastu, sest see piiraks klaasfilamentkiust toodete turuletuleku allikaid. Nad tõstatasid ka küsimuse klaasfilamentkiu uute allikate sertifitseerimise ja selle keerukuse kohta isegi sel määral, et mõned nende kliendid soovivad endiselt Hiinast pärit importi – koos tasutud tollimaksuga – kuna asjaomane äriühing on nende klientide poolt sertifitseeritud. |
| --- | --- |

(187)

Uurimise raames koostööd teinud importijad olid meetmete kehtestamise vastu, sest see piiraks klaasfilamentkiust toodete turuletuleku allikaid. Nad tõstatasid ka küsimuse klaasfilamentkiu uute allikate sertifitseerimise ja selle keerukuse kohta isegi sel määral, et mõned nende kliendid soovivad endiselt Hiinast pärit importi – koos tasutud tollimaksuga – kuna asjaomane äriühing on nende klientide poolt sertifitseeritud.

| (188) | Komisjon märkis, et importijad jätkavad importi Hiinast isegi siis, kui nende suhtes kehtivad tollimaksud on kõrgemad Egiptusest pärit allikatele kehtestatud tollimaksudest. Seetõttu ei pruugi Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes kehtestatud tollimaksud tingimata liitu saabuvat importi peatada. |
| --- | --- |

(188)

Komisjon märkis, et importijad jätkavad importi Hiinast isegi siis, kui nende suhtes kehtivad tollimaksud on kõrgemad Egiptusest pärit allikatele kehtestatud tollimaksudest. Seetõttu ei pruugi Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes kehtestatud tollimaksud tingimata liitu saabuvat importi peatada.

| (189) | Klaasfilamentkiu allikate sertifitseerimine on mõnede klaasfilamentkiu kasutajate jaoks selgelt murettekitav, kuid paljudes sektorites ei ole sertifitseerimine probleem, ning kui see on vajalik, siis tollimaksude tasumisel import jätkub. Sertifitseeritud impordi suhtes tollimaksude kehtestamine tõstab loomulikult impordikulusid, kuid puuduvad tõendid, et seda tõusu ei saa üle kanda lõpptarbijale, kes on ise seda konkreetset klaasfilamentkiust toodet sellelt konkreetselt tarnijalt soovinud. |
| --- | --- |

(189)

Klaasfilamentkiu allikate sertifitseerimine on mõnede klaasfilamentkiu kasutajate jaoks selgelt murettekitav, kuid paljudes sektorites ei ole sertifitseerimine probleem, ning kui see on vajalik, siis tollimaksude tasumisel import jätkub. Sertifitseeritud impordi suhtes tollimaksude kehtestamine tõstab loomulikult impordikulusid, kuid puuduvad tõendid, et seda tõusu ei saa üle kanda lõpptarbijale, kes on ise seda konkreetset klaasfilamentkiust toodet sellelt konkreetselt tarnijalt soovinud.

| (190) | Komisjon kontrollis kahte klaasfilamentkiust toodete importijat, kes importisid erinevatest allikatest üle maailma ning müüsid tooteid töötlemata edasi. Ühe importija puhul moodustas klaasfilamentkiust tooted väga väikese osa tema äritegevusest (vähem kui 1 %), seetõttu oleks Egiptusest pärit impordi suhtes imporditollide kehtestamisel tema äritegevusele tühine mõju. |
| --- | --- |

(190)

Komisjon kontrollis kahte klaasfilamentkiust toodete importijat, kes importisid erinevatest allikatest üle maailma ning müüsid tooteid töötlemata edasi. Ühe importija puhul moodustas klaasfilamentkiust tooted väga väikese osa tema äritegevusest (vähem kui 1 %), seetõttu oleks Egiptusest pärit impordi suhtes imporditollide kehtestamisel tema äritegevusele tühine mõju.

| (191) | Teise importija puhul moodustas klaasfilamentkiust tooted olulisema osa tema äritegevusest, mille kasumimarginaal oli väga madal. Selle importija jaoks kaasneks hinnatõusuga väga madala marginaali tõttu võimalik kahjum, kui hinnatõusu ei oleks võimalik klientidele üle kanda. See importija puutus selle probleemiga kokku juba varem, kui komisjon kehtestas Hiinast pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes kõrgemad tollimaksud. |
| --- | --- |

(191)

Teise importija puhul moodustas klaasfilamentkiust tooted olulisema osa tema äritegevusest, mille kasumimarginaal oli väga madal. Selle importija jaoks kaasneks hinnatõusuga väga madala marginaali tõttu võimalik kahjum, kui hinnatõusu ei oleks võimalik klientidele üle kanda. See importija puutus selle probleemiga kokku juba varem, kui komisjon kehtestas Hiinast pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes kõrgemad tollimaksud.

| (192) | Seetõttu järeldas komisjon, et tollimaksude kehtestamine ei oleks importijate huvides, kuna see suurendaks nende kulusid. |
| --- | --- |

(192)

Seetõttu järeldas komisjon, et tollimaksude kehtestamine ei oleks importijate huvides, kuna see suurendaks nende kulusid.

6.3.   Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

| (193) | Mitmed huvitatud isikud võtsid uurimise raames ühendust ja avaldasid arvamust kasutajate huvi kohta kehtestada meetmeid, saates peamiselt standardkirju, mis ei sisaldanud tõendeid nende väidete kohta. |
| --- | --- |

(193)

Mitmed huvitatud isikud võtsid uurimise raames ühendust ja avaldasid arvamust kasutajate huvi kohta kehtestada meetmeid, saates peamiselt standardkirju, mis ei sisaldanud tõendeid nende väidete kohta.

| (194) | Mõned huvitatud isikud saatsid standardkirja, milles toetati meetmeid, et liidu tootmisharu saaks jätkata tarnijana, samal ajal teised saatsid standardkirja, milles oldi meetmetele vastu, et hoida oma kulud madalal. Nende standardkirjade analüüs näitas, et need saatsid klaasfilamentkiust toodete turustajad ELis või liidu tootmisharu tarnijad. |
| --- | --- |

(194)

Mõned huvitatud isikud saatsid standardkirja, milles toetati meetmeid, et liidu tootmisharu saaks jätkata tarnijana, samal ajal teised saatsid standardkirja, milles oldi meetmetele vastu, et hoida oma kulud madalal. Nende standardkirjade analüüs näitas, et need saatsid klaasfilamentkiust toodete turustajad ELis või liidu tootmisharu tarnijad.

| (195) | Komisjonini jõudsid siiski ka liidu klaasfilamentkiust toodete kasutajate märkused, milles avaldati arvamust uurimise kohta. |
| --- | --- |

(195)

Komisjonini jõudsid siiski ka liidu klaasfilamentkiust toodete kasutajate märkused, milles avaldati arvamust uurimise kohta.

| (196) | Üks kasutajate rühm, kes soovib end kaitsta ärisuhetele avalduvate negatiivsete tagajärgede eest ja soovib seetõttu jääda anonüümseks, korraldas komisjoniga ärakuulamise ja väitis, et meetmed ei ole liidu huvides. |
| --- | --- |

(196)

Üks kasutajate rühm, kes soovib end kaitsta ärisuhetele avalduvate negatiivsete tagajärgede eest ja soovib seetõttu jääda anonüümseks, korraldas komisjoniga ärakuulamise ja väitis, et meetmed ei ole liidu huvides.

| (197) | Komisjon võttis teatavaks teatavates tehastes toodetud teatavate klaasfilamentkiust toodete sertifitseerimise küsimuse, kui uuris kasutajaid, kes märkisid, et mõned kasutajad peavad kasutama konkreetses tehases toodetud konkreetseid klaasfilamentkiust tooteid sõltumata sellest, kas nende suhtes on kehtestatud tollimaks või mitte. |
| --- | --- |

(197)

Komisjon võttis teatavaks teatavates tehastes toodetud teatavate klaasfilamentkiust toodete sertifitseerimise küsimuse, kui uuris kasutajaid, kes märkisid, et mõned kasutajad peavad kasutama konkreetses tehases toodetud konkreetseid klaasfilamentkiust tooteid sõltumata sellest, kas nende suhtes on kehtestatud tollimaks või mitte.

| (198) | Kui Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete suhtes kehtestatakse meetmed ja kasutaja on kohustatud edasisel töötlemisel kasutama Egiptusest pärit klaasfilamentkiust tooteid, suureneb kasutajate kulu, mida nad ei pruugi olla võimelised oma klientidele üle kandma. |
| --- | --- |

(198)

Kui Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete suhtes kehtestatakse meetmed ja kasutaja on kohustatud edasisel töötlemisel kasutama Egiptusest pärit klaasfilamentkiust tooteid, suureneb kasutajate kulu, mida nad ei pruugi olla võimelised oma klientidele üle kandma.

| (199) | Anonüümsete kasutajate rühm märkis, et klaaskiud on kvaliteedi seisukohast oluline koostisosa ning et praegused kvaliteedisüsteemid tuleks näiteks autotööstuses kasutatava termoplasti puhul tarnija vahetamise korral uuesti heaks kiita. |
| --- | --- |

(199)

Anonüümsete kasutajate rühm märkis, et klaaskiud on kvaliteedi seisukohast oluline koostisosa ning et praegused kvaliteedisüsteemid tuleks näiteks autotööstuses kasutatava termoplasti puhul tarnija vahetamise korral uuesti heaks kiita.

| (200) | Sama rühm märkis ka, et isegi kui kasutajal on mitu tarnijat, kasutavad nad konkreetse ühendi puhul siiski konkreetset tarnijat. |
| --- | --- |

(200)

Sama rühm märkis ka, et isegi kui kasutajal on mitu tarnijat, kasutavad nad konkreetse ühendi puhul siiski konkreetset tarnijat.

| (201) | Muud termoplasti tootvate kasutajate kliendid on tooraine allika suhtes vähem tundlikud, kuna klaasfilamentkiud segatakse termoplasti tugevdamiseks vaiguga, mitte seda ei kasutata suhteliselt muutmatul kujul, nagu see on klaaskiust kanga tootmise puhul. |
| --- | --- |

(201)

Muud termoplasti tootvate kasutajate kliendid on tooraine allika suhtes vähem tundlikud, kuna klaasfilamentkiud segatakse termoplasti tugevdamiseks vaiguga, mitte seda ei kasutata suhteliselt muutmatul kujul, nagu see on klaaskiust kanga tootmise puhul.

| (202) | Kuigi klaasfilamentkiust tooted moodustavad tootmiskuludest kuni 60 %, on muud klaasfilamentkiu allikad meetmete kehtestamata jätmise korral kergesti kättesaadavad, seda peamiselt Malaisiast ja Norrast. Võttes aga arvesse meetmete kehtestamisest tulenevat hinnatõusu, oli kontrollitud kasutaja meetmete kehtestamise vastu. Kõik arvamust avaldanud termoplasti kasutajad olid meetmete kehtestamise vastu. |
| --- | --- |

(202)

Kuigi klaasfilamentkiust tooted moodustavad tootmiskuludest kuni 60 %, on muud klaasfilamentkiu allikad meetmete kehtestamata jätmise korral kergesti kättesaadavad, seda peamiselt Malaisiast ja Norrast. Võttes aga arvesse meetmete kehtestamisest tulenevat hinnatõusu, oli kontrollitud kasutaja meetmete kehtestamise vastu. Kõik arvamust avaldanud termoplasti kasutajad olid meetmete kehtestamise vastu.

| (203) | Klaaskiust kangaid tootvad kasutajad on täiesti erinevas olukorras, kuna klaasfilamentkiud on klaaskiust kangaste tootmise tooraine. Komisjon kontrollis ühte klaaskiust kanga tootjat ja ühte klaasfilamentkiu kasutajat, kes soovisid uurimise käigus anonüümseks jääda. Nad olid meetmete vastu, sest kui Hiinast pärit klaasfilamentkiu suhtes kehtestati tollimaksud, tõusid tooraine hinnad 10 %, kuid nad ei saanud seda hinnatõusu oma klientidele üle kanda. |
| --- | --- |

(203)

Klaaskiust kangaid tootvad kasutajad on täiesti erinevas olukorras, kuna klaasfilamentkiud on klaaskiust kangaste tootmise tooraine. Komisjon kontrollis ühte klaaskiust kanga tootjat ja ühte klaasfilamentkiu kasutajat, kes soovisid uurimise käigus anonüümseks jääda. Nad olid meetmete vastu, sest kui Hiinast pärit klaasfilamentkiu suhtes kehtestati tollimaksud, tõusid tooraine hinnad 10 %, kuid nad ei saanud seda hinnatõusu oma klientidele üle kanda.

| (204) | Neli arvamust avaldanud klaaskiust kanga tootjat olid meetmete kehtestamise vastu. Komisjon märgib siiski, et üks valimisse kaasatud liidu klaasfilamentkiust toodete tootja, Owens Corning, on integreeritud tootja, kes toodab liidus ka klaaskiust kangast. See kontsern toetab meetmete kehtestamist nii Egiptusest pärit klaasfilamentkiu kui ka klaaskiust kanga impordi suhtes. |
| --- | --- |

(204)

Neli arvamust avaldanud klaaskiust kanga tootjat olid meetmete kehtestamise vastu. Komisjon märgib siiski, et üks valimisse kaasatud liidu klaasfilamentkiust toodete tootja, Owens Corning, on integreeritud tootja, kes toodab liidus ka klaaskiust kangast. See kontsern toetab meetmete kehtestamist nii Egiptusest pärit klaasfilamentkiu kui ka klaaskiust kanga impordi suhtes.

| (205) | Komisjonile esitas siiski ka märkusi veel kaks klaaskiust kanga tootjat, kes pooldasid meetmete kehtestamist Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete suhtes, et kaitsta kogu Euroopa väärtusahelat ning soodustada teadus- ja arendustegevust. |
| --- | --- |

(205)

Komisjonile esitas siiski ka märkusi veel kaks klaaskiust kanga tootjat, kes pooldasid meetmete kehtestamist Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete suhtes, et kaitsta kogu Euroopa väärtusahelat ning soodustada teadus- ja arendustegevust.

| (206) | Kasutajate puhul jõuti järeldusele, et kuna klaasfilamentkiud on nende lõpptoote peamiseks tooraineks, ei oleks meetmed nende huvides, kuna need suurendaksid kasutajate kulusid. Meetmed oleksid aga integreeritud kontsernide huvides, kes kasutavad oma toodetud klaasfilamentkiudu. |
| --- | --- |

(206)

Kasutajate puhul jõuti järeldusele, et kuna klaasfilamentkiud on nende lõpptoote peamiseks tooraineks, ei oleks meetmed nende huvides, kuna need suurendaksid kasutajate kulusid. Meetmed oleksid aga integreeritud kontsernide huvides, kes kasutavad oma toodetud klaasfilamentkiudu.

| (207) | Võttes arvesse olemasolevaid alternatiivseid tarneallikaid, mille suhtes meetmeid ei kohaldata, ja asjaolu, et üks integreeritud kasutaja pooldas meetmeid ning kuna puuduvad tõendid, mis näitaksid selgelt, et kasutajad ei suuda Egiptusest pärit impordi suhtes kehtestatud meetmetest tulenevaid lisakulusid katta, järeldas komisjon, et kasutajatele avalduv negatiivne mõju ei näidanud selgelt, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvides. |
| --- | --- |

(207)

Võttes arvesse olemasolevaid alternatiivseid tarneallikaid, mille suhtes meetmeid ei kohaldata, ja asjaolu, et üks integreeritud kasutaja pooldas meetmeid ning kuna puuduvad tõendid, mis näitaksid selgelt, et kasutajad ei suuda Egiptusest pärit impordi suhtes kehtestatud meetmetest tulenevaid lisakulusid katta, järeldas komisjon, et kasutajatele avalduv negatiivne mõju ei näidanud selgelt, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvides.

6.4.   Subsiidiumide kauplemist moonutav mõju/tõhusa konkurentsi taastamine

Subsiidiumide kauplemist moonutav mõju/tõhusa konkurentsi taastamine

| (208) | Alusmääruse artikli 31 lõike 1 kohaselt pööratakse erilist tähelepanu vajadusele kõrvaldada kahjuliku subsideerimise moonutav mõju kaubandusele ja taastada tõhus konkurents. |
| --- | --- |

(208)

Alusmääruse artikli 31 lõike 1 kohaselt pööratakse erilist tähelepanu vajadusele kõrvaldada kahjuliku subsideerimise moonutav mõju kaubandusele ja taastada tõhus konkurents.

| (209) | Uurimise käigus on kindlaks tehtud, et Jushi Egypt müüb märkimisväärses koguses kaasfilamentkiust tooteid liidu turule kunstlikult madalate hindadega. Selle olukorra jätkumisel säilitab Jushi Egypt oma ebaausa konkurentsieelise, jätkates liidu tootmisharu niigi hapra olukorra halvendamist. Selle tulemusena suureneb Egiptuse subsideeritud impordi kaubandust moonutav mõju aja jooksul ega võimalda liidu tootmisharule võrdseid tingimusi. |
| --- | --- |

(209)

Uurimise käigus on kindlaks tehtud, et Jushi Egypt müüb märkimisväärses koguses kaasfilamentkiust tooteid liidu turule kunstlikult madalate hindadega. Selle olukorra jätkumisel säilitab Jushi Egypt oma ebaausa konkurentsieelise, jätkates liidu tootmisharu niigi hapra olukorra halvendamist. Selle tulemusena suureneb Egiptuse subsideeritud impordi kaubandust moonutav mõju aja jooksul ega võimalda liidu tootmisharule võrdseid tingimusi.

6.5.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (210) | Meetmed on selgelt liidu tootmisharu huvides. Meetmetega kaasneb piiratud negatiivne mõju importijatele ja kasutajatele, eelkõige klaaskiust kanga tootjatele, kes on kõige haavatavam rühm, kuna klaasfilamentkiust tooted moodustavad nende tootmiskuludest suure osa. |
| --- | --- |

(210)

Meetmed on selgelt liidu tootmisharu huvides. Meetmetega kaasneb piiratud negatiivne mõju importijatele ja kasutajatele, eelkõige klaaskiust kanga tootjatele, kes on kõige haavatavam rühm, kuna klaasfilamentkiust tooted moodustavad nende tootmiskuludest suure osa.

| (211) | Komisjon märgib siiski, et võimalik on kasutada ka selliseid klaasfilamentkiu allikaid, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud. Komisjon märgib samuti, et liidu tootmisharu on viimastel aastatel teinud ulatuslikke innovaatilisi uuendusi ning liidu tootjad teevad kasutajatega koostööd, et toota nende individuaalsetele vajadustele vastavaid tooteid. Selline innovatsioon oleks kahju jätkudes ohus. |
| --- | --- |

(211)

Komisjon märgib siiski, et võimalik on kasutada ka selliseid klaasfilamentkiu allikaid, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud. Komisjon märgib samuti, et liidu tootmisharu on viimastel aastatel teinud ulatuslikke innovaatilisi uuendusi ning liidu tootjad teevad kasutajatega koostööd, et toota nende individuaalsetele vajadustele vastavaid tooteid. Selline innovatsioon oleks kahju jätkudes ohus.

| (212) | Komisjon võttis need sertifitseerimis- ja heakskiitmismenetlust käsitlevad märkused teadmiseks, kuid meetmete kehtestamise eesmärk on luua võrdsed tingimused kõigile ettevõtjatele ning seetõttu võivad kasutajad jätkata sertifitseeritud või heakskiidetud klaasfilamentkiust toodete importi Egiptusest, makstes õiglast turuhinda. |
| --- | --- |

(212)

Komisjon võttis need sertifitseerimis- ja heakskiitmismenetlust käsitlevad märkused teadmiseks, kuid meetmete kehtestamise eesmärk on luua võrdsed tingimused kõigile ettevõtjatele ning seetõttu võivad kasutajad jätkata sertifitseeritud või heakskiidetud klaasfilamentkiust toodete importi Egiptusest, makstes õiglast turuhinda.

| (213) | Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon esialgselt, et puuduvad mõjuvad põhjused arvata, et tasakaalustatavate subsiidiumide kogusummale vastavate tasakaalustavate meetmete kehtestamine Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes ei ole Euroopa Liidu huvides. |
| --- | --- |

(213)

Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon esialgselt, et puuduvad mõjuvad põhjused arvata, et tasakaalustatavate subsiidiumide kogusummale vastavate tasakaalustavate meetmete kehtestamine Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes ei ole Euroopa Liidu huvides.

7.   AJUTISED TASAKAALUSTAVAD MEETMED

AJUTISED TASAKAALUSTAVAD MEETMED

| (214) | Võttes arvesse komisjoni järeldusi subsideerimise, olulise kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta, ning kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõikega 1, tuleks Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes kehtestada ajutine tasakaalustav tollimaks. |
| --- | --- |

(214)

Võttes arvesse komisjoni järeldusi subsideerimise, olulise kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta, ning kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõikega 1, tuleks Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes kehtestada ajutine tasakaalustav tollimaks.

7.1.   Ajutised meetmed

Ajutised meetmed

| (215) | Ajutised tasakaalustavad meetmed tuleks kehtestada Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes kooskõlas alusmääruse artikli 12 lõikega 1, milles on sätestatud, et ajutine tollimaks vastab ajutiselt kindlakstehtud tasakaalustatavate subsiidiumide kogusummale. |
| --- | --- |

(215)

Ajutised tasakaalustavad meetmed tuleks kehtestada Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes kooskõlas alusmääruse artikli 12 lõikega 1, milles on sätestatud, et ajutine tollimaks vastab ajutiselt kindlakstehtud tasakaalustatavate subsiidiumide kogusummale.

| (216) | Eelneva põhjal peaksid ajutise tasakaalustava tollimaksu määrad, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.

  Tabel 15


  Ajutine tollimaksumäär







  Äriühing | Ajutine tasakaalustav tollimaks |
| --- | --- | --- |
| Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E. | 8,7 % |
| Kõik teised äriühingud | 8,7 % |

(216)

Eelneva põhjal peaksid ajutise tasakaalustava tollimaksu määrad, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.

Tabel 15

Tabel 15

Ajutine tollimaksumäär

Ajutine tollimaksumäär

Äriühing

Ajutine tasakaalustav tollimaks

Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

8,7 %

Kõik teised äriühingud

8,7 %

| (217) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatav individuaalne tasakaalustava tollimaksu määr määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seetõttu vastas see ainsa eksportiva tootja olukorrale kõnealuse uurimise ajal. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidiline isik. |
| --- | --- |

(217)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatav individuaalne tasakaalustava tollimaksu määr määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seetõttu vastas see ainsa eksportiva tootja olukorrale kõnealuse uurimise ajal. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidiline isik.

| (218) | Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute“ puhul. Nende suhtes ei tohiks rakendada individuaalset tasakaalustavat tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(218)

Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute“ puhul. Nende suhtes ei tohiks rakendada individuaalset tasakaalustavat tollimaksumäära.

| (219) | Äriühing võib taotleda individuaalse tasakaalustava tollimaksu määra, kui ta hiljem muudab oma nime. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (16). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimevahetuse kohta Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(219)

Äriühing võib taotleda individuaalse tasakaalustava tollimaksu määra, kui ta hiljem muudab oma nime. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (16). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimevahetuse kohta Euroopa Liidu Teatajas.

16

Euroopa Liidu Teatajas

8.   REGISTREERIMINE

REGISTREERIMINE

| (220) | Nagu põhjenduses 9 märgitud, kehtestas komisjon registreerimismääruse avaldamisega klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes eelavalikustamise perioodil registreerimisnõude vastavalt alusmääruse artikli 24 lõike 5a nõuetele. |
| --- | --- |

(220)

Nagu põhjenduses 9 märgitud, kehtestas komisjon registreerimismääruse avaldamisega klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes eelavalikustamise perioodil registreerimisnõude vastavalt alusmääruse artikli 24 lõike 5a nõuetele.

| (221) | Registreerimismääruse kohaselt registreeriti import ainult kolmenädalase eelavalikustamisperioodi jooksul. Registreerimine lõpeb käesoleva määruse jõustumisel. |
| --- | --- |

(221)

Registreerimismääruse kohaselt registreeriti import ainult kolmenädalase eelavalikustamisperioodi jooksul. Registreerimine lõpeb käesoleva määruse jõustumisel.

| (222) | Menetluse praeguses etapis ei tehtud otsust subsiidiumivastaste meetmete tagasiulatuva kohaldamise kohta. See otsus tehakse lõppetapis. |
| --- | --- |

(222)

Menetluse praeguses etapis ei tehtud otsust subsiidiumivastaste meetmete tagasiulatuva kohaldamise kohta. See otsus tehakse lõppetapis.

9.   ESIALGSES ETAPIS ANTAV TEAVE

ESIALGSES ETAPIS ANTAV TEAVE

| (223) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 29a teavitas komisjon huvitatud isikuid ajutiste tollimaksude kavandatavast kehtestamisest. See teave tehti üldsusele kättesaadavaks ka kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil. |
| --- | --- |

(223)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 29a teavitas komisjon huvitatud isikuid ajutiste tollimaksude kavandatavast kehtestamisest. See teave tehti üldsusele kättesaadavaks ka kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil.

| (224) | Huvitatud isikutele anti kolm tööpäeva aega märkuste esitamiseks konkreetselt neile avalikustatud arvutuste õigsuse kohta. |
| --- | --- |

(224)

Huvitatud isikutele anti kolm tööpäeva aega märkuste esitamiseks konkreetselt neile avalikustatud arvutuste õigsuse kohta.

| (225) | Jushi Egypt esitas komisjonile märkused. Kõnealustes märkustes ei käsitletud siiski arvutuste õigsust. Seetõttu jääb ajutine tasakaalustav tollimaks kehtima. |
| --- | --- |

(225)

Jushi Egypt esitas komisjonile märkused. Kõnealustes märkustes ei käsitletud siiski arvutuste õigsust. Seetõttu jääb ajutine tasakaalustav tollimaks kehtima.

10.   LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

| (226) | Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks. |
| --- | --- |

(226)

Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.

| (227) | Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on esialgsed ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta, |
| --- | --- |

(227)

Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on esialgsed ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine tasakaalustav tollimaks järgmiste toodete impordi suhtes: kuni 50 mm pikkused tükeldatud klaaskiud; klaaskiust heie (välja arvatud klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887); ning klaasfilamentkiust matid, v.a klaasvillast matid, ja mis kuuluvad praegu CN-koodide 7019 11 00, ex 7019 12 00, 7019 31 00 (TARICi koodid 7019120022, 7019120025, 7019120026 ja 7019120039) alla ning on pärit Egiptusest.

2.   Ajutise tasakaalustava tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised:

| Äriühing | Ajutine tasakaalustav tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E. | 8,7 % | C540 |
| Kõik teised äriühingud | 8,7 % | C999 |

Äriühing

Ajutine tasakaalustav tollimaks

TARICi lisakood

Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

8,7 %

C540

Kõik teised äriühingud

8,7 %

C999

3.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise tasumisel.

4.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   Huvitatud isikud esitavad oma kirjalikud märkused käesoleva määruse kohta komisjonile 15 kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

2.   Huvitatud isikud, kes soovivad, et komisjon nad ära kuulaks, taotlevad seda viie kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

3.   Huvitatud isikud, kes soovivad, et kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks, taotlevad seda viie kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Ärakuulamise eest vastutav ametnik uurib esitatud taotlusi väljaspool tähtaega ja võib vajaduse korral otsustada, kas need vastu võtta või mitte.

Artikkel 3

1.   Tolliasutustele antakse korraldus lõpetada rakendusmääruse (EL) 2020/199 artiklis 1 kindlaks määratud impordi registreerimine.

2.   Kogutud andmeid toodete kohta, mis toodi tarbimiseks liitu kuni kolme nädala jooksul enne käesoleva määruse jõustumist, säilitatakse kuni võimalike lõplike meetmete jõustumiseni või käesoleva menetluse lõpetamiseni.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. märts 2020

Komisjoni nimel

President

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

1

(2)  
  ELT C 192, 7.6.2019, lk 30.

2

(3)  
  ELT C 151, 3.5.2019, lk 4.

3

(4)  
  ELT C 48, 12.2.2020, lk 18.

4

(5)  Komisjoni 13. veebruari 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/199, millega kehtestatakse Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete impordi registreerimise nõue (ELT L 42, 14.2.2020, lk 10).

5

(6)  Äriühing A soovis jääda anonüümseks põhjendusega, et tema suhtes võidakse kohaldada märkimisväärset kaubanduslikku survet, kui teatavad tootjad mõistavad, et see on vastuolus nende huvidega.

6

(7)  Vt Egiptuse Araabia Vabariigi presidendi käskkiri nr 35, 15.2.2003.

7

(8)  Egiptuse Araabia Vabariigi presidendi 2015. aasta käskkiri nr 330 Suessi kanali majandustsooni loomise kohta, 19. august 2015.

8

(9)  Egiptus asendas 2016. aasta juulis üldise müügimaksu käibemaksuga. Kuigi nende kahe maksusüsteemi vahel on teatavaid erinevusi, võimaldasid mõlemad maksusüsteemid kaupade tootjatel varem makstud maksu maha arvata, akumuleerides seeläbi krediiti, kui tasutud maksusumma ületab klientidelt, eelkõige ekspordile orienteeritud äriühingutelt kogutud maksusumma.

9

(10)  2016. aasta seaduse nr 67 artikkel 22.

10

(11)  Suurem osa 2016.–2018. aasta aruannetes esitatud käibemaksu-/muu kaudse maksu nõuetest on seotud välisostudega, mis teostati kuni 2016. aasta juulini kehtinud 10 % üldise müügimaksu korra alusel.

11

(12)  Mitmed maksuküsimusi käsitlevad rahvusvahelised väljaanded kinnitavad, et Egiptuses on ette makstud käibemaksu tagasimaksmine äärmiselt keeruline (LINK). Maailmapanga aruandes „Doing Business in Egypt 2020“ paigutatakse Egiptus maksuküsimustes 190 riigi seas 156. kohale.

12

(13)  Liidu tolliterritooriumile n-ö järelevalve või jälgimise all imporditud konkreetsete toodete andmebaas, mida haldab maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat.

13

(14)  Dumpinguvastase menetluse algatamine (ELT C 68, 21.2.2019, lk 29); subsiidiumivastase menetluse algatamine (ELT C 167, 16.5.2019, lk 11).

14

(15)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/724 (ELT L 107, 25.4.2017, lk 4), põhjendus 149.

15

(16)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

16

---

OTSUSED

| 6.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/41 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/41

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2020/380,

18. veebruar 2020,

millega muudetakse otsust (EL) 2016/245 hangete teostamise korra kehtestamise kohta (EKP/2020/10)

EUROOPA KESKPANGA JUHATUS,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 11.6,

võttes arvesse 19. veebruari 2004. aasta otsust EKP/2004/2, millega võetakse vastu Euroopa Keskpanga kodukord, (1) eelkõige selle artiklit 19,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu kohtupraktika ja õigusaktide arengut silmas pidades ning selguse huvides tuleb teatavaid Euroopa Keskpanga otsuses (EL) 2016/245 (EKP/2016/2) (2) sätestatud eeskirju täiendavalt viimistleda või läbi vaadata. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu kohtupraktika ja õigusaktide arengut silmas pidades ning selguse huvides tuleb teatavaid Euroopa Keskpanga otsuses (EL) 2016/245 (EKP/2016/2) (2) sätestatud eeskirju täiendavalt viimistleda või läbi vaadata.

| (2) | Euroopa Keskpank (EKP) tagab, et võetakse kohased meetmed, mis tulemuslikult väldivad, tuvastavad ja kõrvaldavad töötajate huvide konflikti seoses hankemenetluse teostamisega kooskõlas EKP eetikaraamistikuga, (3) et vältida igasugust konkurentsimoonutust ja tagada pakkujatele võrdsed tingimused. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Keskpank (EKP) tagab, et võetakse kohased meetmed, mis tulemuslikult väldivad, tuvastavad ja kõrvaldavad töötajate huvide konflikti seoses hankemenetluse teostamisega kooskõlas EKP eetikaraamistikuga, (3) et vältida igasugust konkurentsimoonutust ja tagada pakkujatele võrdsed tingimused.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/24/EL (4) sätestatud riigihankemenetluste piirmäärasid on muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/2365 (5) ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/1828 (6). Kuigi direktiivi 2014/24/EL ei kohaldata EKP suhtes, kavatseb EKP kohaldada oma hankemenetlustes samu künniseid. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/24/EL (4) sätestatud riigihankemenetluste piirmäärasid on muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/2365 (5) ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/1828 (6). Kuigi direktiivi 2014/24/EL ei kohaldata EKP suhtes, kavatseb EKP kohaldada oma hankemenetlustes samu künniseid.

| (4) | Lisaks kavatseb EKP kohaldada sama kontsessioonide piirmäära, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/23/EL (7). |
| --- | --- |

(4)

Lisaks kavatseb EKP kohaldada sama kontsessioonide piirmäära, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/23/EL (7).

| (5) | Seetõttu tuleb otsust (EL) 2016/245 (EKP/2016/2) vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleb otsust (EL) 2016/245 (EKP/2016/2) vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Muudatused

Otsust (EL) 2016/245 (EKP/2016/2) muudetakse järgmiselt:

| (1) | artikli 1 punkt 8 asendatakse järgmisega:






  „8) | „dünaamiline hankesüsteem“ (dynamic purchasing system) – täielikult elektrooniline menetlus tavapäraste töösoorituste ostmiseks, mille turul üldiselt pakutavad omadused rahuldavad EKP vajadusi;“; |
| --- | --- | --- |

(1)

artikli 1 punkt 8 asendatakse järgmisega:

„8)

„dünaamiline hankesüsteem“ (dynamic purchasing system) – täielikult elektrooniline menetlus tavapäraste töösoorituste ostmiseks, mille turul üldiselt pakutavad omadused rahuldavad EKP vajadusi;“;

dynamic purchasing system

| (2) | artikli 2 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt h asendatakse järgmisega:






  „h) | uurimis- ja arendustegevusega seotud teenused, välja arvatud juhul, kui neid osutatakse ainult EKP sisekasutuseks ja osutatud teenuse eest tasub täies ulatuses EKP;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

artikli 2 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt h asendatakse järgmisega:

„h)

uurimis- ja arendustegevusega seotud teenused, välja arvatud juhul, kui neid osutatakse ainult EKP sisekasutuseks ja osutatud teenuse eest tasub täies ulatuses EKP;“;

| b) | punkt j asendatakse järgmisega:






  „j) | EKP õigusliku esindamisega seotud lepingud, mis käsitlevad i) liikmesriikide või kolmandate riikide või rahvusvaheliste kohtu- või vahekohtumenetluste või ii) arbitraažimenetluse ettevalmistamist või läbiviimist, ning notarite, usaldusisikute ja kohtuametnike teenuste eriõigustega seotud lepingud;“; |
| --- | --- | --- |

b)

punkt j asendatakse järgmisega:

„j)

EKP õigusliku esindamisega seotud lepingud, mis käsitlevad i) liikmesriikide või kolmandate riikide või rahvusvaheliste kohtu- või vahekohtumenetluste või ii) arbitraažimenetluse ettevalmistamist või läbiviimist, ning notarite, usaldusisikute ja kohtuametnike teenuste eriõigustega seotud lepingud;“;

| (3) | artikli 4 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kohaldatakse järgmisi piirmäärasid:






  a) | asjade ja teenuste hankelepingute puhul: asjade ja teenuste hankelepingute piirmäär, mida kohaldatakse direktiivi 2014/24/EL artikli 4 punktis c sätestatud hankijatele; |
| --- | --- | --- |

(3)

artikli 4 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kohaldatakse järgmisi piirmäärasid:

a)

asjade ja teenuste hankelepingute puhul: asjade ja teenuste hankelepingute piirmäär, mida kohaldatakse direktiivi 2014/24/EL artikli 4 punktis c sätestatud hankijatele;

| b) | ehitustööde riigihankelepingute puhul: direktiivi 2014/24/EL artikli 4 punktis a sätestatud ehitustööde riigihankelepingute piirmäär; |
| --- | --- |

b)

ehitustööde riigihankelepingute puhul: direktiivi 2014/24/EL artikli 4 punktis a sätestatud ehitustööde riigihankelepingute piirmäär;

| c) | kontsessioonilepingute puhul: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/23/EL (*1) artikli 8 lõikes 1 sätestatud kontsessioonilepingute piirmäär. |
| --- | --- |

c)

kontsessioonilepingute puhul: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/23/EL (*1) artikli 8 lõikes 1 sätestatud kontsessioonilepingute piirmäär.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014,lk 1).“;"

*1

| (4) | artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:

  „
  Lepingute muutmine nende kehtivusajal
  “; |
| --- | --- | --- |

(4)

artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„
  Lepingute muutmine nende kehtivusajal
  “;

Lepingute muutmine nende kehtivusajal

| b) | lõike 1 esimene lause asendatakse järgmisega:

  „EKP võib lepingut muuta, kui muudatus, olenemata selle maksumusest, on esialgsetes hankedokumentides ette nähtud selgete, täpsete ja üheselt mõistetavate läbivaatamissätetega, sh hinna läbivaatamise sätted või valikuvõimalused.“; |
| --- | --- |

b)

lõike 1 esimene lause asendatakse järgmisega:

„EKP võib lepingut muuta, kui muudatus, olenemata selle maksumusest, on esialgsetes hankedokumentides ette nähtud selgete, täpsete ja üheselt mõistetavate läbivaatamissätetega, sh hinna läbivaatamise sätted või valikuvõimalused.“;

| c) | lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:

  „EKP võib lepingut muuta, kui muudatus ei ole oluline selle maksumusest olenemata.“; |
| --- | --- |

c)

lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:

„EKP võib lepingut muuta, kui muudatus ei ole oluline selle maksumusest olenemata.“;

| d) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Lisaks võib EKP lepingut muuta järgmistel juhtudel:






  a) | kui vajadus muudatuste järele tekib seoses asjaoludega, mida EKP hoolsalt tegutsedes ei oleks saanud ette näha, kui muudatus ei muuda esialgse hankelepingu üldist olemust, või |
| --- | --- | --- |

d)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Lisaks võib EKP lepingut muuta järgmistel juhtudel:

a)

kui vajadus muudatuste järele tekib seoses asjaoludega, mida EKP hoolsalt tegutsedes ei oleks saanud ette näha, kui muudatus ei muuda esialgse hankelepingu üldist olemust, või

| b) | kui on tekkinud vajadus selliste lisatoodete, -teenuste või -ehitustööde järele, mida ei saa tehniliselt või majanduslikult eraldada esialgsest hankelepingust ilma oluliste raskusteta või olulise kulude mitmekordistumiseta. |
| --- | --- |

b)

kui on tekkinud vajadus selliste lisatoodete, -teenuste või -ehitustööde järele, mida ei saa tehniliselt või majanduslikult eraldada esialgsest hankelepingust ilma oluliste raskusteta või olulise kulude mitmekordistumiseta.

Siiski ei tohi hinna suurenemine igal üksikul juhul ületada 50 % asjaomase hankelepingu esialgsest väärtusest.“;

| e) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Uus hankemenetlus on nõutav, kui algset lepingut muudetakse muudel alustel ja mitte lõigete 1–5 alusel.“; |
| --- | --- |

e)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Uus hankemenetlus on nõutav, kui algset lepingut muudetakse muudel alustel ja mitte lõigete 1–5 alusel.“;

| (5) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   EKP sõlmib lepinguid, mille eeldatav väärtus võrdub artikli 4 lõikes 3 osutatud piirmääraga või ületab seda, avatud või piiratud hankemenetluses. Põhjendatud juhtudel võib EKP artiklites 12 kuni 14 sätestatud tingimustel kohaldada läbirääkimistega menetlust, võistlevat dialoogi või innovatsioonipartnerlust.“; |
| --- | --- | --- |

(5)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   EKP sõlmib lepinguid, mille eeldatav väärtus võrdub artikli 4 lõikes 3 osutatud piirmääraga või ületab seda, avatud või piiratud hankemenetluses. Põhjendatud juhtudel võib EKP artiklites 12 kuni 14 sätestatud tingimustel kohaldada läbirääkimistega menetlust, võistlevat dialoogi või innovatsioonipartnerlust.“;

| b) | lisatakse järgmised lõiked 6 ja 7:

  „6.   EKP võib otsustada sõlmida lepingud hanke eraldi osade kohta ning määrata kindlaks nende osade suuruse ja sisu.


  7.   Ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade arvutamisel kohaldatakse nõukogu määrust (EMÜ, Euratom) nr 1182/71 (*2).


  (*2)  Nõukogu 3. juuni 1971. aasta määrus (EMÜ, Euratom) nr 1182/71, millega määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavad eeskirjad (EÜT L 124, 8.6.1971, lk 1).“;" |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked 6 ja 7:

„6.   EKP võib otsustada sõlmida lepingud hanke eraldi osade kohta ning määrata kindlaks nende osade suuruse ja sisu.

7.   Ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade arvutamisel kohaldatakse nõukogu määrust (EMÜ, Euratom) nr 1182/71 (*2).

(*2)  Nõukogu 3. juuni 1971. aasta määrus (EMÜ, Euratom) nr 1182/71, millega määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavad eeskirjad (EÜT L 124, 8.6.1971, lk 1).“;"

*2

| (6) | artikli 11 lõige 1 jäetakse välja; |
| --- | --- |

(6)

artikli 11 lõige 1 jäetakse välja;

| (7) | artiklit 12 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   EKP võib kasutada läbirääkimistega menetlust ka juhul, kui avatud või piiratud hankemenetluses või võistlevas dialoogis on laekunud ainult ebakorrektsed või mitteaktsepteeritavad pakkumused. EKP võib jätta uue hanketeate avaldamata, kui ta kaasab läbirääkimistesse eranditult kõik need pakkujad, kes osalesid esialgses menetluses, vastasid tingimustele, vastasid valikukriteeriumidele ning esitasid pakkumused kooskõlas pakkumuse vorminõuetega. Kui pakkumusi või sobivaid pakkumusi ei ole saadud, võib EKP alustada ka uut läbirääkimistega hankemenetlust ilma uut hanketeadet avaldamata ja pakkujatele uusi hankedokumente esitamata, tingimusel et lepingu esialgseid tingimusi oluliselt ei muudeta.“; |
| --- | --- | --- |

(7)

artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   EKP võib kasutada läbirääkimistega menetlust ka juhul, kui avatud või piiratud hankemenetluses või võistlevas dialoogis on laekunud ainult ebakorrektsed või mitteaktsepteeritavad pakkumused. EKP võib jätta uue hanketeate avaldamata, kui ta kaasab läbirääkimistesse eranditult kõik need pakkujad, kes osalesid esialgses menetluses, vastasid tingimustele, vastasid valikukriteeriumidele ning esitasid pakkumused kooskõlas pakkumuse vorminõuetega. Kui pakkumusi või sobivaid pakkumusi ei ole saadud, võib EKP alustada ka uut läbirääkimistega hankemenetlust ilma uut hanketeadet avaldamata ja pakkujatele uusi hankedokumente esitamata, tingimusel et lepingu esialgseid tingimusi oluliselt ei muudeta.“;

| b) | lõike 5 lõpus lisatakse järgmine lause:

  „EKP võib sõlmida lepinguid esialgsete pakkumuste alusel ilma läbirääkimisteta.“; |
| --- | --- |

b)

lõike 5 lõpus lisatakse järgmine lause:

„EKP võib sõlmida lepinguid esialgsete pakkumuste alusel ilma läbirääkimisteta.“;

| (8) | artikli 18 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   EKP sõlmib raamlepingu artiklites 10–14 sätestatud korras. Hanketeates tuleb määratleda sõlmitavate raamlepingute ese ja kavandatud arv.
  Raamlepingul põhinevad konkreetsed hankelepingud sõlmitakse käesolevas artiklis sätestatud korras.“; |
| --- | --- |

(8)

artikli 18 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   EKP sõlmib raamlepingu artiklites 10–14 sätestatud korras. Hanketeates tuleb määratleda sõlmitavate raamlepingute ese ja kavandatud arv.

Raamlepingul põhinevad konkreetsed hankelepingud sõlmitakse käesolevas artiklis sätestatud korras.“;

| (9) | artikli 26 lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   EKP tagab, et taotlejate ja pakkujate poolt esitatud teavet käsitletakse ja säilitatakse kooskõlas konfidentsiaalsuse ja usaldusväärsuse põhimõttega ning isikuandmete töötlemise osas kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725 (*3).


  (*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).“;" |
| --- | --- |

(9)

artikli 26 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   EKP tagab, et taotlejate ja pakkujate poolt esitatud teavet käsitletakse ja säilitatakse kooskõlas konfidentsiaalsuse ja usaldusväärsuse põhimõttega ning isikuandmete töötlemise osas kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725 (*3).

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).“;"

*3

| (10) | artikkel 28 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 28
  Hankedokumentide parandamine ning vastuväidete esitamise tähtaeg ja tagasilükkamine

  1.   Kui EKP avastab hanketeate, pakkumiskutse või täiendavate dokumentide tekstis ebatäpsuse, puuduse või muud liiki vea, parandab ta vea ja teatab sellest kõikidele taotlejatele või pakkujatele kirjalikult.


  2.   Kui taotlejad või pakkujad leiavad, et hanketeates, pakkumiskutses või täiendavates dokumentides sätestatud EKP nõuded on puudulikud, vastuolulised või ebaseaduslikud või et EKP või muu taotleja või pakkuja on rikkunud kohaldatavaid hankereegleid, esitavad nad oma vastuväiteid EKP-le 15 päeva jooksul pärast rikkumisest teadasaamist. Kui reeglite rikkumine mõjutab pakkumiskutset või muid EKP poolt saadetud dokumente, algab tähtaja kulgemine nende dokumentide saamisest. Muudel juhtudel algab tähtaja kulg hetkest, mil taotlejad või pakkujad said reeglite rikkumisest teada või oleksid mõistlikult pidanud teada saama. EKP võib sellisel juhul parandada või täiendada nõudeid või kõrvaldada reeglite rikkumise nõutud viisil või lükata taotluse tagasi, seda põhjendades. Vastuväiteid, mida ei esitata EKP-le ettenähtud tähtaja jooksul, ei või esitada hilisemas etapis ning taotlejad või pakkujad ei või esitada neid artikli 39 kohases vaidlustusmenetluses ega Euroopa Liidu Kohtu menetluses.“; |
| --- | --- |

(10)

artikkel 28 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 28

Hankedokumentide parandamine ning vastuväidete esitamise tähtaeg ja tagasilükkamine

1.   Kui EKP avastab hanketeate, pakkumiskutse või täiendavate dokumentide tekstis ebatäpsuse, puuduse või muud liiki vea, parandab ta vea ja teatab sellest kõikidele taotlejatele või pakkujatele kirjalikult.

2.   Kui taotlejad või pakkujad leiavad, et hanketeates, pakkumiskutses või täiendavates dokumentides sätestatud EKP nõuded on puudulikud, vastuolulised või ebaseaduslikud või et EKP või muu taotleja või pakkuja on rikkunud kohaldatavaid hankereegleid, esitavad nad oma vastuväiteid EKP-le 15 päeva jooksul pärast rikkumisest teadasaamist. Kui reeglite rikkumine mõjutab pakkumiskutset või muid EKP poolt saadetud dokumente, algab tähtaja kulgemine nende dokumentide saamisest. Muudel juhtudel algab tähtaja kulg hetkest, mil taotlejad või pakkujad said reeglite rikkumisest teada või oleksid mõistlikult pidanud teada saama. EKP võib sellisel juhul parandada või täiendada nõudeid või kõrvaldada reeglite rikkumise nõutud viisil või lükata taotluse tagasi, seda põhjendades. Vastuväiteid, mida ei esitata EKP-le ettenähtud tähtaja jooksul, ei või esitada hilisemas etapis ning taotlejad või pakkujad ei või esitada neid artikli 39 kohases vaidlustusmenetluses ega Euroopa Liidu Kohtu menetluses.“;

| (11) | artikli 30 lõike 3 esimene lause jäetakse välja; |
| --- | --- |

(11)

artikli 30 lõike 3 esimene lause jäetakse välja;

| (12) | artiklit 34 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Edukaks tunnistamise teade tuleb saata vähemalt 10 päeva enne hankelepingu allkirjastamist EKP poolt, kui teatamine toimub faksi teel või elektrooniliselt, või vähemalt 15 päeva enne hankelepingu allkirjastamist, kui kasutatakse muid sidevahendeid (edaspidi „ooteaeg“). EKP ei kirjuta eduka pakkujaga lepingule alla enne ooteaja möödumist.“; |
| --- | --- | --- |

(12)

artiklit 34 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Edukaks tunnistamise teade tuleb saata vähemalt 10 päeva enne hankelepingu allkirjastamist EKP poolt, kui teatamine toimub faksi teel või elektrooniliselt, või vähemalt 15 päeva enne hankelepingu allkirjastamist, kui kasutatakse muid sidevahendeid (edaspidi „ooteaeg“). EKP ei kirjuta eduka pakkujaga lepingule alla enne ooteaja möödumist.“;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   EKP teavitab kõiki asjaomaseid taotlejaid või pakkujaid, kelle taotlused või pakkumused on tagasi lükatud, nende taotluse või pakkumuse tagasilükkamise põhjustest ning lõikes 2 osutatud ooteaja kestusest. EKP teatab igale tagasilükatud pakkujale, kes on teinud vastuvõetava pakkumuse ja kes esitab kirjaliku taotluse, eduka pakkuja nime ning eduka pakkumuse omadused ja suhtelised eelised.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   EKP teavitab kõiki asjaomaseid taotlejaid või pakkujaid, kelle taotlused või pakkumused on tagasi lükatud, nende taotluse või pakkumuse tagasilükkamise põhjustest ning lõikes 2 osutatud ooteaja kestusest. EKP teatab igale tagasilükatud pakkujale, kes on teinud vastuvõetava pakkumuse ja kes esitab kirjaliku taotluse, eduka pakkuja nime ning eduka pakkumuse omadused ja suhtelised eelised.“;

| (13) | artikli 35 lõige 8 asendatakse järgmisega:

  „8.   Käesolev hankemenetlus toimub kooskõlas artiklis 3 sätestatud üldpõhimõtetega. Kohastel juhtudel kohaldatakse artikli 9 lõikeid 6 ja 7, artikli 13 lõikeid 5 ja 6 ning artikleid 18, 19, 20, 26, 27, 28, 30 ja 33.“; |
| --- | --- |

(13)

artikli 35 lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Käesolev hankemenetlus toimub kooskõlas artiklis 3 sätestatud üldpõhimõtetega. Kohastel juhtudel kohaldatakse artikli 9 lõikeid 6 ja 7, artikli 13 lõikeid 5 ja 6 ning artikleid 18, 19, 20, 26, 27, 28, 30 ja 33.“;

| (14) | artikli 36 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Pakkujad võivad 15 päeva jooksul alates teate saamisest paluda EKP-l põhjendada oma pakkumuse tagasilükkamist.
  Olenemata lõikest 1 ja käesoleva lõike esimesest lõigust kohaldatakse artikli 34 lõikeid 1–4, kui EKP sõlmib artikli 35 lõikes 4 sätestatud korras artikli 6 lõikes 2 osutatud teenuslepingu, mille käibemaksuta väärtus on suurem kui 750 000 eurot või sellega võrdne, tingimusel et on olemas selge piiriülene huvi.“; |
| --- | --- |

(14)

artikli 36 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Pakkujad võivad 15 päeva jooksul alates teate saamisest paluda EKP-l põhjendada oma pakkumuse tagasilükkamist.

Olenemata lõikest 1 ja käesoleva lõike esimesest lõigust kohaldatakse artikli 34 lõikeid 1–4, kui EKP sõlmib artikli 35 lõikes 4 sätestatud korras artikli 6 lõikes 2 osutatud teenuslepingu, mille käibemaksuta väärtus on suurem kui 750 000 eurot või sellega võrdne, tingimusel et on olemas selge piiriülene huvi.“;

| (15) | artiklit 39 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Teises peatükis sätestatud avatud hankemenetluste puhul võivad taotlejad ja pakkujad kirjalikult vaidlustada EKP otsuse nende taotlus või pakkumus tagasi lükata 10 päeva jooksul teate saamisest vastavalt artikli 34 lõikele 1 või artikli 34 lõike 3 esimesele lausele. Vaidlustus peab sisaldama kogu selle aluseks olevat teavet ja põhjendatud vastuväiteid, välja arvatud vastuväiteid, mis on artikli 28 lõike 2 kohaselt välistatud.“; |
| --- | --- | --- |

(15)

artiklit 39 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Teises peatükis sätestatud avatud hankemenetluste puhul võivad taotlejad ja pakkujad kirjalikult vaidlustada EKP otsuse nende taotlus või pakkumus tagasi lükata 10 päeva jooksul teate saamisest vastavalt artikli 34 lõikele 1 või artikli 34 lõike 3 esimesele lausele. Vaidlustus peab sisaldama kogu selle aluseks olevat teavet ja põhjendatud vastuväiteid, välja arvatud vastuväiteid, mis on artikli 28 lõike 2 kohaselt välistatud.“;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Vaidlustus peatab lepingu sõlmimise.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Vaidlustus peatab lepingu sõlmimise.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige 4:

  „4.   Kui vaidlustus lükatakse tagasi, kohaldatakse enne EKP poolt hankepingu sõlmimist täiendavat vähemalt 10-päevast ooteaega, kui teade on saadetud faksi teel või elektrooniliselt, või vähemalt 15-päevast ooteaega, kui kasutatakse muid sidevahendeid. Vaidlustuskomisjon teatab vaidlustajale ooteaja kestuse.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige 4:

„4.   Kui vaidlustus lükatakse tagasi, kohaldatakse enne EKP poolt hankepingu sõlmimist täiendavat vähemalt 10-päevast ooteaega, kui teade on saadetud faksi teel või elektrooniliselt, või vähemalt 15-päevast ooteaega, kui kasutatakse muid sidevahendeid. Vaidlustuskomisjon teatab vaidlustajale ooteaja kestuse.“

Artikkel 2

Jõustumine

1.   Käesolev otsus jõustub 1. mail 2020.

2.   Enne käesoleva otsuse jõustumist alustatud hankemenetlused lõpetatakse kooskõlas hankemenetluse alguskuupäeval kehtinud otsuse (EL) 2016/245 (EKP/2016/2) sätetega. Käesoleva sätte tähenduses loetakse hankemenetlus alanuks päeval, mil hanketeade saadeti Euroopa Liidu Teatajale või, kui selline teade ei ole nõutav, päeval, mil EKP tegi ühele või mitmele tarnijale pakkumise esitamise või osalemise ettepaneku.

Frankfurt Maini ääres, 18. veebruar 2020

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  
  ELT L 80, 18.3.2004, lk 33.

1

(2)  Euroopa Keskpanga 9. veebruari 2016. aasta otsus (EL) 2016/245 hangete teostamise korra kehtestamise kohta (EKP/2016/2) (ELT L 45, 20.2.2016, lk 15).

2

(3)  
  ELT C 204, 20.6.2015, lk 3.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

4

(5)  Komisjoni 18. detsembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/2365, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL seoses riigihankemenetluste suhtes kohaldatavate piirmääradega (ELT L 337, 19.12.2017, lk 19).

5

(6)  Komisjoni 30. oktoobri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/1828, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL seoses riiklike tarne-, teenus- ja ehitustöölepingute ning ideekonkursside piirmääradega (ELT L 279, 31.10.2019, lk 25).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014,lk 1).

7

---

SUUNISED

| 6.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/46 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/46

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS (EL) 2020/381,

21. veebruar 2020,

millega muudetakse suunist (EL) 2017/2335 granulaarsete krediidi- ja krediidiriski andmete kogumise korra kohta (EKP/2020/11)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõikeid 2 ja 5,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 5.1, 12.1 ja 14.3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga määruse (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) (1) kohaselt võivad riikide keskpangad (RKPd) edastada andmeesitajatele granulaarseid krediidi- ja krediidiriski andmeid (edaspidi „krediidiandmed“), sh muu RKP poolt kogutud krediidiandmeid, luues uusi või täiendades olemasolevaid tagasisidekanaleid või muid teabevahetusteenuseid kesksetelt krediidiregistritelt andmeesitajatele. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga määruse (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) (1) kohaselt võivad riikide keskpangad (RKPd) edastada andmeesitajatele granulaarseid krediidi- ja krediidiriski andmeid (edaspidi „krediidiandmed“), sh muu RKP poolt kogutud krediidiandmeid, luues uusi või täiendades olemasolevaid tagasisidekanaleid või muid teabevahetusteenuseid kesksetelt krediidiregistritelt andmeesitajatele.

| (2) | Tagasisidekanalite eesmärk on toetada andmeesitajaid võlgnike krediidikõlblikkuse hindamisel ning ühtlasi tõhustada nende krediidiriski juhtimist. Tagasisidekanalid võimaldavad andmeesitajatel saada täielikuma ülevaate võlgniku või võimaliku võlgniku võlakoormusest, kuna kättesaadava teabe on kogunud lisaks asjaomasele RKP-le ka muud RKPd. Krediidiandmete RKPdele edastamine andmeesitajatele tagasisidekanalite loomiseks või tõhustamiseks suurendab Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) kaasabi finantssüsteemi stabiilsusele kooskõlas tema pädevusega, mis on sätestatud aluslepingu artikli 127 lõikes 5. Kuigi tagasisidekanalis algselt osalevate RKPde arv on väike, võib see tulevikus suureneda, kuna osalemine on vabatahtlik. Igal juhul on tagasisidekanalite kaudu kättesaadavaks tehtav teave ka esialgses väikeses ulatuses oluline finantsvahenduse võimalike häirete ärahoidmiseks, kuna see tõhustab krediidiasutuste krediidiriski analüüsi, eelkõige piiriüleste võlgnike osas, ning seega aitab kokkuvõttes kaasa finantsstabiilsuse säilitamisele. |
| --- | --- |

(2)

Tagasisidekanalite eesmärk on toetada andmeesitajaid võlgnike krediidikõlblikkuse hindamisel ning ühtlasi tõhustada nende krediidiriski juhtimist. Tagasisidekanalid võimaldavad andmeesitajatel saada täielikuma ülevaate võlgniku või võimaliku võlgniku võlakoormusest, kuna kättesaadava teabe on kogunud lisaks asjaomasele RKP-le ka muud RKPd. Krediidiandmete RKPdele edastamine andmeesitajatele tagasisidekanalite loomiseks või tõhustamiseks suurendab Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) kaasabi finantssüsteemi stabiilsusele kooskõlas tema pädevusega, mis on sätestatud aluslepingu artikli 127 lõikes 5. Kuigi tagasisidekanalis algselt osalevate RKPde arv on väike, võib see tulevikus suureneda, kuna osalemine on vabatahtlik. Igal juhul on tagasisidekanalite kaudu kättesaadavaks tehtav teave ka esialgses väikeses ulatuses oluline finantsvahenduse võimalike häirete ärahoidmiseks, kuna see tõhustab krediidiasutuste krediidiriski analüüsi, eelkõige piiriüleste võlgnike osas, ning seega aitab kokkuvõttes kaasa finantsstabiilsuse säilitamisele.

| (3) | Praeguse õigusraamistiku kohaselt võivad RKPd vabatahtlikult edastada krediidiandmeid ja kasutada nende allkogumeid eesmärgiga võimaldada neile andmeesitajate juurdepääs tagasisidekanalite kaudu. EKPS on võtnud eesmärgiks õigusraamistikku uuendada, et ühtlustada veelgi RKPde poolt andmeesitajate käsutusse antud tagasisidekanaleid. |
| --- | --- |

(3)

Praeguse õigusraamistiku kohaselt võivad RKPd vabatahtlikult edastada krediidiandmeid ja kasutada nende allkogumeid eesmärgiga võimaldada neile andmeesitajate juurdepääs tagasisidekanalite kaudu. EKPS on võtnud eesmärgiks õigusraamistikku uuendada, et ühtlustada veelgi RKPde poolt andmeesitajate käsutusse antud tagasisidekanaleid.

| (4) | Seetõttu tuleb selle tegevuse jaoks kehtestada kohane raamistik, võttes arvesse määruse (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) artikli 11 sätteid, mis käsitlevad RKPde õigusi ja kohustusi seoses tagasisidekanalitega. Võttes arvesse teabe konfidentsiaalsusest tulenevaid piiranguid ja rakendamiseks vajalikku aega, tuleb raamistikus ette näha EKP ja tagasisidekanalis osalema nõustunud RKPde (edaspidi „osalevad RKPd“) kohustused, mis kehtiksid juba katsetusajal enne RKPde osalemise alguskuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleb selle tegevuse jaoks kehtestada kohane raamistik, võttes arvesse määruse (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) artikli 11 sätteid, mis käsitlevad RKPde õigusi ja kohustusi seoses tagasisidekanalitega. Võttes arvesse teabe konfidentsiaalsusest tulenevaid piiranguid ja rakendamiseks vajalikku aega, tuleb raamistikus ette näha EKP ja tagasisidekanalis osalema nõustunud RKPde (edaspidi „osalevad RKPd“) kohustused, mis kehtiksid juba katsetusajal enne RKPde osalemise alguskuupäeva.

| (5) | Osalevatele RKPdele tuleb AnaCrediti tagasisidekanali raamistikus määratleda ka tagasisidekanalis esitatavate andmete ulatus vastavalt määruse (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) artikli 11 lõikele 2. Eelkõige on vaja, et esitatavad andmed hõlmaks krediidiandmed ja vastaspoole viitandmed, et võimaldada andmeesitajatel paremini hinnata võlgniku krediidivõimet. |
| --- | --- |

(5)

Osalevatele RKPdele tuleb AnaCrediti tagasisidekanali raamistikus määratleda ka tagasisidekanalis esitatavate andmete ulatus vastavalt määruse (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) artikli 11 lõikele 2. Eelkõige on vaja, et esitatavad andmed hõlmaks krediidiandmed ja vastaspoole viitandmed, et võimaldada andmeesitajatel paremini hinnata võlgniku krediidivõimet.

| (6) | Raamistikule kohaldatakse EKPSi poolt kogutud konfidentsiaalse statistilise teabe kaitse ja kasutamise standardeid, mis on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2533/98 (2) artiklites 8 kuni 8c. |
| --- | --- |

(6)

Raamistikule kohaldatakse EKPSi poolt kogutud konfidentsiaalse statistilise teabe kaitse ja kasutamise standardeid, mis on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2533/98 (2) artiklites 8 kuni 8c.

| (7) | Tagasisidekanali raamistikus osalevate RKPde nimekiri tuleb osutada lisas koos märkega nende osalemise alguskuupäeva kohta, millest alates nad on osalevad RKPd. Tuleb kehtestada kord, mida peab järgima RKP, kes ei kuulu sellesse lisas toodud RKPde nimekirja ja kes soovib saada osalevaks RKPks, ning kord, mille kohaselt osalev RKP võib oma osaluse lõpetada. Samuti tuleb kehtestada kord, mida järgitakse siis, kui osalev RKP soovib muuta selle lisa tabelis esitatud andmete edastamise parameetreid. Seda lisa ja tabelit (k.a kuupäeva, mil RKPst saab osalev RKP) muudetakse tehniliste muudatustena vastavalt Euroopa Keskpanga suunise (EL) 2017/2335 (EKP/2017/38) (3) artiklile 20. |
| --- | --- |

(7)

Tagasisidekanali raamistikus osalevate RKPde nimekiri tuleb osutada lisas koos märkega nende osalemise alguskuupäeva kohta, millest alates nad on osalevad RKPd. Tuleb kehtestada kord, mida peab järgima RKP, kes ei kuulu sellesse lisas toodud RKPde nimekirja ja kes soovib saada osalevaks RKPks, ning kord, mille kohaselt osalev RKP võib oma osaluse lõpetada. Samuti tuleb kehtestada kord, mida järgitakse siis, kui osalev RKP soovib muuta selle lisa tabelis esitatud andmete edastamise parameetreid. Seda lisa ja tabelit (k.a kuupäeva, mil RKPst saab osalev RKP) muudetakse tehniliste muudatustena vastavalt Euroopa Keskpanga suunise (EL) 2017/2335 (EKP/2017/38) (3) artiklile 20.

| (8) | Selles lisas osutatud RKPd peavad saama vajalikke menetlusi katsetada enne nende rakendamist. Selleks peab EKP edastama nendele RKPdele EKP tagasisidekanali andmekogumi enne kuupäeva, mil RKPd saavad osalevateks RKPdeks, ning selle ainueesmärgiks on katsetamine ja mitte tagasisidekanalis kasutamine. |
| --- | --- |

(8)

Selles lisas osutatud RKPd peavad saama vajalikke menetlusi katsetada enne nende rakendamist. Selleks peab EKP edastama nendele RKPdele EKP tagasisidekanali andmekogumi enne kuupäeva, mil RKPd saavad osalevateks RKPdeks, ning selle ainueesmärgiks on katsetamine ja mitte tagasisidekanalis kasutamine.

| (9) | Seetõttu tuleb suunist (EL) 2017/2335 (EKP/2017/38) vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu tuleb suunist (EL) 2017/2335 (EKP/2017/38) vastavalt muuta,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Muudatused

Suunist (EL) 2017/2335 (EKP/2017/38) muudetakse järgmiselt:

| (1) | artikkel 1 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 1
  Kohaldamisala
  Käesolevas suunises sätestatakse üksikasjad, mis käsitlevad RKPde kohustust edastada EKP-le krediidiandmed ja vastaspoole viitandmed vastavalt määrusele (EL) 2016/867 (EKP/2016/13), sealhulgas RKP kohustust registreerida vastaspooled RIADis, ning mis käsitlevad selliste andmete edastamise menetlust. Samuti kehtestatakse käesolevas suunises raamistik, mille alusel saavad RKPd soovi korral kokku leppida krediidiandmete ja nendega seotud vastaspoole viitandmete teatavate allkogumite edastamises eesmärgiga luua või tõhustada tagasisidekanaleid andmeesitajatega (edaspidi ka „AnaCrediti tagasisidekanali raamistik“).“; |
| --- | --- |

(1)

artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Kohaldamisala

Käesolevas suunises sätestatakse üksikasjad, mis käsitlevad RKPde kohustust edastada EKP-le krediidiandmed ja vastaspoole viitandmed vastavalt määrusele (EL) 2016/867 (EKP/2016/13), sealhulgas RKP kohustust registreerida vastaspooled RIADis, ning mis käsitlevad selliste andmete edastamise menetlust. Samuti kehtestatakse käesolevas suunises raamistik, mille alusel saavad RKPd soovi korral kokku leppida krediidiandmete ja nendega seotud vastaspoole viitandmete teatavate allkogumite edastamises eesmärgiga luua või tõhustada tagasisidekanaleid andmeesitajatega (edaspidi ka „AnaCrediti tagasisidekanali raamistik“).“;

| (2) | artiklis 2 lisatakse järgmised punktid:






  „14) | „osalev RKP“ (participating NCB) – IV lisas osutatud RKP, kes on alustanud AnaCrediti tagasisidekanali raamistikus osalemist selles lisas osutatud kuupäeval; |
| --- | --- | --- |

(2)

artiklis 2 lisatakse järgmised punktid:

„14)

„osalev RKP“ (participating NCB) – IV lisas osutatud RKP, kes on alustanud AnaCrediti tagasisidekanali raamistikus osalemist selles lisas osutatud kuupäeval;

participating NCB

| 15) | „vastuvõttev RKP“ (receiving NCB) – osalev RKP, kes saab EKP tagasisidekanali andmekogumi kooskõlas artikliga 16d; |
| --- | --- |

15)

„vastuvõttev RKP“ (receiving NCB) – osalev RKP, kes saab EKP tagasisidekanali andmekogumi kooskõlas artikliga 16d;

receiving NCB

| 16) | „miinimumandmekogum“ (minimum dataset) – osalevate RKPde poolt määruse (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) alusel kogutud minimaalne krediidiandmete ja nendega seotud vastaspoole viitandmete allkogum, mis on määratletud III lisas osutatud andmeatribuutidega; |
| --- | --- |

16)

„miinimumandmekogum“ (minimum dataset) – osalevate RKPde poolt määruse (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) alusel kogutud minimaalne krediidiandmete ja nendega seotud vastaspoole viitandmete allkogum, mis on määratletud III lisas osutatud andmeatribuutidega;

minimum dataset

| 17) | „tehniline atribuut“ (operational attribute) – EKP tagasisidekanali andmekogumi andmeatribuut, mida kasutatakse ainult EKP tagasisidekanali andmekogumi ja RKPde poolt andmeesitajatele esitatavate andmekogumite haldamiseks ja ettevalmistamiseks ning mis on III lisas tähistatud kui „tehniline atribuut”; |
| --- | --- |

17)

„tehniline atribuut“ (operational attribute) – EKP tagasisidekanali andmekogumi andmeatribuut, mida kasutatakse ainult EKP tagasisidekanali andmekogumi ja RKPde poolt andmeesitajatele esitatavate andmekogumite haldamiseks ja ettevalmistamiseks ning mis on III lisas tähistatud kui „tehniline atribuut”;

operational attribute

| 18) | „muutuvatribuut“ (variable attribute) – EKP tagasisidekanali andmekogumi andmeatribuut, mis ei sisaldu miinimumandmekogumis ja mis ei ole tehniline atribuut; |
| --- | --- |

18)

„muutuvatribuut“ (variable attribute) – EKP tagasisidekanali andmekogumi andmeatribuut, mis ei sisaldu miinimumandmekogumis ja mis ei ole tehniline atribuut;

variable attribute

| 19) | „EKP tagasisidekanali andmekogum“ (ECB feedback loop dataset) – maksimaalne krediidiandmete ja nendega seotud vastaspoole viitandmete allkogum, mida määratlevad III lisas osutatud andmeatribuudid ja mida koguvad osalevad RKPd määruse (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) alusel või IV lisas osutatud RKPd enne osalevaks RKPks saamist artikli 16d lõike 1 eesmärgil; |
| --- | --- |

19)

„EKP tagasisidekanali andmekogum“ (ECB feedback loop dataset) – maksimaalne krediidiandmete ja nendega seotud vastaspoole viitandmete allkogum, mida määratlevad III lisas osutatud andmeatribuudid ja mida koguvad osalevad RKPd määruse (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) alusel või IV lisas osutatud RKPd enne osalevaks RKPks saamist artikli 16d lõike 1 eesmärgil;

ECB feedback loop dataset

| 20) | „korraline edastamine“ (regular transmission) – EKP poolt osalevatele RKPdele EKP tagasisidekanali andmekogumi edastamine kord kuus kooskõlas artikliga 16d; |
| --- | --- |

20)

„korraline edastamine“ (regular transmission) – EKP poolt osalevatele RKPdele EKP tagasisidekanali andmekogumi edastamine kord kuus kooskõlas artikliga 16d;

regular transmission

| 21) | „võimalik võlgnik“ (prospective debtor) – juriidiline isik või juriidilise isiku osa, kes on resident mis tahes maailma riigis ning kes taotleb vaadeldavalt üksuselt instrumenti; |
| --- | --- |

21)

„võimalik võlgnik“ (prospective debtor) – juriidiline isik või juriidilise isiku osa, kes on resident mis tahes maailma riigis ning kes taotleb vaadeldavalt üksuselt instrumenti;

prospective debtor

| 22) | „ad-hoc taotlus“ (ad-hoc request) – osaleva RKP taotlus EKP-le vähemalt ühe võimaliku võlgnikuga seotud krediidiandmete ja nendega seotud vastaspoole viitandmete saamiseks; |
| --- | --- |

22)

„ad-hoc taotlus“ (ad-hoc request) – osaleva RKP taotlus EKP-le vähemalt ühe võimaliku võlgnikuga seotud krediidiandmete ja nendega seotud vastaspoole viitandmete saamiseks;

ad-hoc

ad-hoc request

| 23) | „peakoopia“ (golden copy) – ametlik peaversioon krediidiandmetest ja vastaspoole viitandmetest, mis on kogutud vastavalt määrusele (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) ning loodud pärast seda, kui EKP on kinnitanud EKP andmete vastavust käesolevas määruses sätestatud kvaliteedistandarditega.“; |
| --- | --- |

23)

„peakoopia“ (golden copy) – ametlik peaversioon krediidiandmetest ja vastaspoole viitandmetest, mis on kogutud vastavalt määrusele (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) ning loodud pärast seda, kui EKP on kinnitanud EKP andmete vastavust käesolevas määruses sätestatud kvaliteedistandarditega.“;

golden copy

| (3) | artikli 6 lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Kui kaks asjaomast RKPd on vastavalt määruse (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) artikli 6 lõikele 3 sõlminud kokkuleppe, mille kohaselt ainult üks RKP kogub andmeid esitavas liikmesriigis tegutseva välisfiliaali kõik andmed (vormid 1 ja 2) ning edastab need EKP-le, siis:






  a) | RKP, kes EKP-le andmeid ei edasta, võib topeltaruandluse vältimiseks otsustada mitte koguda andmeid sellelt andmeid esitavas liikmesriigis tegutsevalt välisfiliaalilt määruse (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) artikli 8 lõike 5 ja artikli 16 lõike 3 alusel, ja |
| --- | --- | --- |

(3)

artikli 6 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Kui kaks asjaomast RKPd on vastavalt määruse (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) artikli 6 lõikele 3 sõlminud kokkuleppe, mille kohaselt ainult üks RKP kogub andmeid esitavas liikmesriigis tegutseva välisfiliaali kõik andmed (vormid 1 ja 2) ning edastab need EKP-le, siis:

a)

RKP, kes EKP-le andmeid ei edasta, võib topeltaruandluse vältimiseks otsustada mitte koguda andmeid sellelt andmeid esitavas liikmesriigis tegutsevalt välisfiliaalilt määruse (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) artikli 8 lõike 5 ja artikli 16 lõike 3 alusel, ja

| b) | EKP edastab andmeid esitavas liikmesriigis tegutseva välisfiliaali kohta esitatud andmed RKP-le, kes EKP-le andmeid ei edasta, kasutamiseks vastavalt määruse (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) artikli 10 lõikele 1; |
| --- | --- |

b)

EKP edastab andmeid esitavas liikmesriigis tegutseva välisfiliaali kohta esitatud andmed RKP-le, kes EKP-le andmeid ei edasta, kasutamiseks vastavalt määruse (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) artikli 10 lõikele 1;

| c) | eeldatakse, et EKP-le andmeid esitavas liikmesriigis tegutseva välisfiliaali kohta andmeid edastav RKP ei keela andmeid mitte esitavale RKP-le juurdepääsu neile andmetele tagasisidekanalis vastavalt käesoleva suunise artiklile 16e.“; |
| --- | --- |

c)

eeldatakse, et EKP-le andmeid esitavas liikmesriigis tegutseva välisfiliaali kohta andmeid edastav RKP ei keela andmeid mitte esitavale RKP-le juurdepääsu neile andmetele tagasisidekanalis vastavalt käesoleva suunise artiklile 16e.“;

| (4) | lisatakse järgmine Va peatükk:

  „Va PEATÜKK

  ANACREDITI TAGASISIDEKANALI RAAMISTIK


  „Artikkel 16a
  AnaCrediti tagasisidekanali raamistikus osalemine ja osalemise lõpetamine

  1.   RKPde osalemine AnaCrediti tagasisidekanali raamistikus on vabatahtlik. IV lisas osutatud RKPd saavad käesoleva suunise eesmärgil osalevateks RKPdeks alates selles lisas osutatud kuupäevast.


  2.   IV lisas osutamata RKP võib taotleda osalemist AnaCrediti tagasisidekanali raamistikus, esitades selleks eelneva kirjaliku teate EKP nõukogule ja osutades kuupäeva, millest alates ta soovib saada osalevaks RKPks. RKP lisatakse IV lisa nimekirja selle lisa tehnilise muudatuse kaudu ja vajadusel III lisa tehnilise muudatusena kooskõlas artikliga 20.
  Käesoleva lõike eesmärgil seisneb tehniline muudatus asjaomase RKP nime ja kuupäeva, millest alates temast saab osalev RKP, lisamises IV lisasse ning vajadusel EKP tagasisidekanali andmekogu andmeatribuutide määratlemises III lisas, mille suhtes see RKP ei nõustu artikli 16c kohaselt vastavaid andmeid andmeesitajatele tagasisidekanalites edastama.


  3.   Osalev RKP võib taotleda muudatust oma andmeatribuutide määratluses vastavalt lõike 2 teisele lõigule. Muudatus jõustub IV lisa ja vajadusel III lisa tehnilise muudatusena kooskõlas artikliga 20.


  4.   Osalev RKP võib taotleda oma osalemise lõpetamist AnaCrediti tagasisidekanali raamistikus sellest kirjalikult EKP nõukogule vähemalt 90 päeva ette teatades. Osalemise lõppemine jõustub IV lisa ja vajadusel III lisa tehnilise muudatusena kooskõlas artikliga 20. Osalemise lõpetamine ei mõjuta ühegi muu RKP õiguste ja kohustuste jätkumist ega kestvust lõpetamise kuupäeval või enne seda.



  Artikkel 16b
  AnaCrediti tagasisidekanali raamistikus osalemise nõuded
  AnaCrediti tagasisidekanali raamistikus peavad osalevad RKPd:






  a) | andma vastuvõtvatele RKPdele nõusoleku nende residentidest andmeesitajatele tagasisidekanali raames vähemalt miinimumandmekogumi edastamiseks; ja |
| --- | --- | --- |

(4)

lisatakse järgmine Va peatükk:

„Va PEATÜKK

ANACREDITI TAGASISIDEKANALI RAAMISTIK

ANACREDITI TAGASISIDEKANALI RAAMISTIK

„Artikkel 16a

AnaCrediti tagasisidekanali raamistikus osalemine ja osalemise lõpetamine

1.   RKPde osalemine AnaCrediti tagasisidekanali raamistikus on vabatahtlik. IV lisas osutatud RKPd saavad käesoleva suunise eesmärgil osalevateks RKPdeks alates selles lisas osutatud kuupäevast.

2.   IV lisas osutamata RKP võib taotleda osalemist AnaCrediti tagasisidekanali raamistikus, esitades selleks eelneva kirjaliku teate EKP nõukogule ja osutades kuupäeva, millest alates ta soovib saada osalevaks RKPks. RKP lisatakse IV lisa nimekirja selle lisa tehnilise muudatuse kaudu ja vajadusel III lisa tehnilise muudatusena kooskõlas artikliga 20.

Käesoleva lõike eesmärgil seisneb tehniline muudatus asjaomase RKP nime ja kuupäeva, millest alates temast saab osalev RKP, lisamises IV lisasse ning vajadusel EKP tagasisidekanali andmekogu andmeatribuutide määratlemises III lisas, mille suhtes see RKP ei nõustu artikli 16c kohaselt vastavaid andmeid andmeesitajatele tagasisidekanalites edastama.

3.   Osalev RKP võib taotleda muudatust oma andmeatribuutide määratluses vastavalt lõike 2 teisele lõigule. Muudatus jõustub IV lisa ja vajadusel III lisa tehnilise muudatusena kooskõlas artikliga 20.

4.   Osalev RKP võib taotleda oma osalemise lõpetamist AnaCrediti tagasisidekanali raamistikus sellest kirjalikult EKP nõukogule vähemalt 90 päeva ette teatades. Osalemise lõppemine jõustub IV lisa ja vajadusel III lisa tehnilise muudatusena kooskõlas artikliga 20. Osalemise lõpetamine ei mõjuta ühegi muu RKP õiguste ja kohustuste jätkumist ega kestvust lõpetamise kuupäeval või enne seda.

Artikkel 16b

AnaCrediti tagasisidekanali raamistikus osalemise nõuded

AnaCrediti tagasisidekanali raamistikus peavad osalevad RKPd:

a)

andma vastuvõtvatele RKPdele nõusoleku nende residentidest andmeesitajatele tagasisidekanali raames vähemalt miinimumandmekogumi edastamiseks; ja

| b) | rakendama korra, mille kohaselt residentidest andmeesitajatele võimaldatav tagasisidekanal hõlmaks vähemalt miinimumandmekogumi andmeatribuutidele vastavad krediidiandmed ja vastaspoole viitandmed, mis puudutavad kõiki võlgnikuga või võimaliku võlgnikuga seotud instrumente.
  Nende nõuete mittejärgimise korral ei ole RKP AnaCrediti tagasisidekanali raamistikus osalemine lubatud. |
| --- | --- |

b)

rakendama korra, mille kohaselt residentidest andmeesitajatele võimaldatav tagasisidekanal hõlmaks vähemalt miinimumandmekogumi andmeatribuutidele vastavad krediidiandmed ja vastaspoole viitandmed, mis puudutavad kõiki võlgnikuga või võimaliku võlgnikuga seotud instrumente.

Nende nõuete mittejärgimise korral ei ole RKP AnaCrediti tagasisidekanali raamistikus osalemine lubatud.

Artikkel 16c

Muutuvatribuutidele vastavate andmete edastamine

1.   Osalev RKP võib omal valikul otsustada mitte anda nõusolekut vastuvõtvatele RKPdele mis tahes muutuvatribuudi hõlmamiseks andmete hulka, mida nad edastavad oma residentidest andmeesitajatele tagasisidekanali kaudu. Osalevate RKPde otsused on toodud III lisas. Need muutuvatribuudid ei või esineda vastuvõtva RKP andmetes, mida nad edastavad oma residentidest andmeesitajatele tagasisidekanali kaudu.

2.   Kui osalev RKP ei anna vastuvõtvatele RKPdele nõusolekut residentidest andmeesitajatele edastatavate andmete ühe või mitme muutuvatribuudi tagasisidekanalis kasutamiseks, ei edasta see osalev RKP muude osalevate RKPde poolt kogutud samaväärseid andmekogumeid ka enda andmeesitajatele.

3.   Kui lõigetest 1 ja 2 ei tulene teisiti, võib vastuvõttev RKP omal valikul otsustada hõlmata või mitte hõlmata mis tahes muutuvatribuuti oma residentidest andmeesitajatele esitatavate andmete hulka.

4.   Kui RKP on kohustatud käesoleva suunise artikli 6 alusel esitama EKP-le krediidiandmed ja vastaspoole viitandmed andmeid esitavas liikmesriigis tegutseva välisfiliaali kohta, siis võib seda andmeid esitavas liikmesriigis tegutsevat välisfiliaali puudutavatele muutuvatribuutidele vastavad andmed esitada residendist andmeesitajale tagasisidekanali kaudu edastamiseks asjaomase välisfiliaali asukoha liikmesriigi osalev RKP või asjaomase välisfiliaali peakontori asukoha liikmesriigi osalev RKP.

Artikkel 16d

EKP poolt andmete edastamine

1.   Alates 1. aprillist 2020 edastab EKP tagasisidekanali andmekogumi igale enne seda kuupäeva IV lisas osutatud RKP-le kuupäeval, mil selle lisa kohaselt saab RKPst osalev RKP. RKPdel ei ole õigust kasutada RKP-lt tagasisidekanali andmekogumi eesmärgil saadud andmeid vastavalt artiklile 16e, kuni ta ei ole osalev RKP selles lisas osutatud kuupäeval. RKPd kasutavad EKP-lt saadud andmeid ainult selleks, et katsetada artikli 16b punktis b osutatud korda enne selle rakendamist kuupäeval, mil RKPst saab osalev RKP kooskõlas artikli 16e lõikega 9.

2.   EKP edastab EKP tagasisidekanali andmekogumi igale vastuvõtvale RKP-le korraliste edastustena kohe pärast peakoopia loomist.

3.   Iga EKP poolt korralise ülekande raames edastatud EKP tagasisidekanali andmekogum on seotud vaid nende instrumentidega, mille puhul vähemalt üks võlgnik on ühele järgmistest tingimustest vastav juriidiline isik või juriidilise isiku osa:

| a) | võlgnik on vastuvõtva RKP liikmesriigi resident ning temaga seotud krediidiandmed on EKP-le edastanud vähemalt üks osalev RKP; |
| --- | --- |

a)

võlgnik on vastuvõtva RKP liikmesriigi resident ning temaga seotud krediidiandmed on EKP-le edastanud vähemalt üks osalev RKP;

| b) | võlgnik ei ole vastuvõtva RKP liikmesriigi resident ning temaga seotud krediidiandmed on EKP-le edastanud nii vastuvõttev RKP kui ka vähemalt veel üks osalev RKP; |
| --- | --- |

b)

võlgnik ei ole vastuvõtva RKP liikmesriigi resident ning temaga seotud krediidiandmed on EKP-le edastanud nii vastuvõttev RKP kui ka vähemalt veel üks osalev RKP;

| c) | võlgnik on andmeid esitavas liikmesriigis tegutseva välisfiliaali antud instrumendi tehingupool (kui see andmeid esitavas liikmesriigis tegutsev välisfiliaal või selle välisfiliaal peakontor on vastuvõtva RKP liikmesriigi resident) ning sellega seotud krediidiandmed ja vastaspoole viitandmed esitab EKP-le muu RKP, kes on artikli 6 alusel kohustatud esitama EKP-le krediidiandmeid ja vastaspoole viitandmeid selle andmeid esitavas liikmesriigis tegutseva välisfiliaali kohta. |
| --- | --- |

c)

võlgnik on andmeid esitavas liikmesriigis tegutseva välisfiliaali antud instrumendi tehingupool (kui see andmeid esitavas liikmesriigis tegutsev välisfiliaal või selle välisfiliaal peakontor on vastuvõtva RKP liikmesriigi resident) ning sellega seotud krediidiandmed ja vastaspoole viitandmed esitab EKP-le muu RKP, kes on artikli 6 alusel kohustatud esitama EKP-le krediidiandmeid ja vastaspoole viitandmeid selle andmeid esitavas liikmesriigis tegutseva välisfiliaali kohta.

4.   EKP edastab vastuvõtvatele RKPdele kõik varem korralistes ülekannetes sisaldunud teabe parandused vastavalt andmete parandamise miinimumnõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) V lisa punktis 4.

5.   Osalev RKP võib saata EKP-le ad hoc taotluse võimaliku võlgniku kohta, kes on taotlenud instrumenti taotluse esitanud osaleva RKP liikmesriigi residendist andmeesitajalt või mõnelt nende vaadeldavalt üksuselt.

6.   EKP edastab taotluse esitanud osalevale RKP-le vastuseks ad hoc taotlusele EKP tagasisidekanali andmekogumi asjaomase võimaliku võlgniku kohta, kui see ad hoc taotlus puudutab võimalikku võlgnikku, kelle andmed on EKP-le esitatud.

7.   EKP vastab ad hoc taotlusele selle saabumise tööpäevale järgneva tööpäeva lõpuks.

8.   EKP veendub, et käesoleva artikli alusel edastatav teave on identne RKPde poolt EKP-le edastatud teabega ning et igale vastuvõtvale RKP-le edastatav teave viitab ainult lõigetes 3 või 5 määratletud võlgnikega seotud instrumentidele.

Artikkel 16e

Vastuvõtva RKP poolt andmete edastamine andmeesitajatele ja kohaldatavad piirangud

1.   Vastuvõtval RKP-l on õigus kasutada EKP-lt kooskõlas artikliga 16d tagasasidekanalis saadud andmeid vastavalt käesolevale artiklile.

2.   Vastuvõttev RKP võib kooskõlas lõikega 1 seada sisse tagasisidekanali residentidest andmeesitajatega, sealhulgas väikeste andmeesitajatega, kelle suhtes on tehtud erand määruse (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) artikli 16 lõike 1 alusel, ning andmeesitajatega, kes esitavad andmeid vähendatud aruandlussagedusega määruse (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) artikli 16 lõike 2 alusel.

3.   Tagasisidekanalites kasutatavad andmed hõlmavad vähemalt miinimumandmekogumit. Lisaks võivad tagasisidekanalites kasutatavad andmed hõlmata muutuvatribuutidele vastavaid andmeid, tingimusel et vastuvõttev RKP kõrvaldab teiste osalevate RKPde poolt kogutud andmed, kui need osalevad RKPd ei ole andnud nõusolekut nende andmete edastamiseks kooskõlas artikliga 16c.

4.   Vastuvõttev RKP ei või edastada andmeesitajale krediidiandmeid ega vastaspoole viitandmeid, mis jäävad välja talle edastatud EKP tagasisidekanali andmekogumist. Vastuvõtvad RKPd ei edasta oma residentidest andmeesitajatele tehnilisi atribuute.

5.   Tulenevalt riigisisese õiguse piirangutest või teabe kvaliteedist võib osalev RKP tähistada teatava instrumendi tasandi teabe piiratud ajaks tagasisidekanalis mittekasutatavaks. Andmed, mida EKP edastab vastuvõtvale RKP-le, edastatakse koos selle tähistusega. Vastuvõttev RKP ei edasta seda tähistatud teavet tagasidekanalis oma residentidest andmeesitajatele.

6.   Osalevad RKPd ei või kasutada tagasisidekanali loomiseks või käigushoidmiseks AnaCrediti tagasisidekanali raamistikus mitteosalevate RKPde poolt kogutud andmeid, välja arvatud kooskõlas määruse (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) artikli 11 lõikega 5, kui on tuvastatud, et mitteosalev RKP ei ole keelanud andmete kasutamist sellisel eesmärgil vastavalt artikli 6 lõikele 5, või kui andmed puudutavad andmeid esitavas liikmesriigis asuva andmeesitaja institutsionaalset üksust, millisel juhul võib andmeesitaja asjaomane RKP neid andmeid alati tagasisidekanalites kasutada olenemata institutsionaalse üksuse residentsuse riigist.

7.   Vastuvõttev RKP võib edastada oma residentidest andmeesitajatele EKP-lt saadud andmeid kooskõlas käesoleva artikliga; ta võib esitada andmed sama granuleeritult kui EKP edastatud andmed või agregeeritumalt.

8.   Andmeesitajatele tagasisidekanalit võimaldades tagavad vastuvõtvad RKPd, et EKP poolt vastuvõtvale RKP-le edastatud teabega hõlmatud vaadeldavad üksused, andmeesitajad, kreeditorid, teenindajad ja algatajad ei oleks tuvastatavad.

9.   Vastuvõttev RKP käsitleb EKP-lt saadud teavet kooskõlas teabe konfidentsiaalsust käsitleva riigisisese õigusega ning määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklitega 8 kuni 8c.

10.   Vastuvõttev RKP teavitab oma residentidest andmeid esitavat üldkogumit, et vastavalt määruse (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) artiklile 11:

| a) | võivad andmeesitajad kasutada muude osalevate RKPde poolt kogutud ja tagasisidekanalite kaudu edastatud krediidiandmete ja vastaspoole viitandmete allkogumit ainult krediidiriski haldamiseks ning nende käsutuses oleva krediiditeabe kvaliteedi parandamiseks seoses olemasolevate või kavandatud instrumentidega; |
| --- | --- |

a)

võivad andmeesitajad kasutada muude osalevate RKPde poolt kogutud ja tagasisidekanalite kaudu edastatud krediidiandmete ja vastaspoole viitandmete allkogumit ainult krediidiriski haldamiseks ning nende käsutuses oleva krediiditeabe kvaliteedi parandamiseks seoses olemasolevate või kavandatud instrumentidega;

| b) | andmeesitajatel on keelatud edastada punktis a nimetatud andmete allkogumit muudele isikutele või teenuseosutajatele, välja arvatud juhul, kui andmete edastamine teenuseosutajatele on lubatud määruse (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) artikli 11 alusel; |
| --- | --- |

b)

andmeesitajatel on keelatud edastada punktis a nimetatud andmete allkogumit muudele isikutele või teenuseosutajatele, välja arvatud juhul, kui andmete edastamine teenuseosutajatele on lubatud määruse (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) artikli 11 alusel;

| c) | ilma et see piiraks RKPde kaalutlusõigust võimaldada andmeesitajale juurdepääs konkreetsetele krediidiandmetele tagasisidekanali kaudu, võib sellise juurdepääsu ajutiselt keelata, kui andmeesitaja ei ole täitnud oma statistikaaruandluse kohustusi vastavalt määrusele (EL) 2016/867 (EKP/2016/13), eelkõige mis puudutab andmekvaliteeti ja täpsust, või kui andmeesitaja ei ole täitnud oma kohustusi punktide a või b alusel. Sellistel juhtudel peab vastuvõttev RKP teavitama andmeesitajat, et tema juurdepääs tagasisidekanalile on peatatud; ja |
| --- | --- |

c)

ilma et see piiraks RKPde kaalutlusõigust võimaldada andmeesitajale juurdepääs konkreetsetele krediidiandmetele tagasisidekanali kaudu, võib sellise juurdepääsu ajutiselt keelata, kui andmeesitaja ei ole täitnud oma statistikaaruandluse kohustusi vastavalt määrusele (EL) 2016/867 (EKP/2016/13), eelkõige mis puudutab andmekvaliteeti ja täpsust, või kui andmeesitaja ei ole täitnud oma kohustusi punktide a või b alusel. Sellistel juhtudel peab vastuvõttev RKP teavitama andmeesitajat, et tema juurdepääs tagasisidekanalile on peatatud; ja

| d) | andmeesitajad peavad kaitsma punktis a nimetatud andmete allkogumi konfidentsiaalsust kooskõlas parima tavaga ning vastavalt kehtivale liikmesriigi ja liidu õigusele. |
| --- | --- |

d)

andmeesitajad peavad kaitsma punktis a nimetatud andmete allkogumi konfidentsiaalsust kooskõlas parima tavaga ning vastavalt kehtivale liikmesriigi ja liidu õigusele.

Artikkel 16f

Osalevate RKPde kohustus võimaldada juurdepääs andmetele

1.   Vastuvõttev RKP on ainuvastutav tagasidekanali või muude teabevahetusteenuste loomise eest kesksetelt krediidiregistritelt andmeesitajatele, sh kehtestades andmeesitajatele andmetele juurdepääsu andmise korra ning kohustades andmeesitajaid järgima artiklis 16e sätestatud kohustusi.

2.   Kui juriidilistel isikutel või nende osadel, kelle kohta on krediidiandmed esitatud, on õigus nende andmetega tutvuda või nõuda nende andmete parandamist ja/või kustutamist, sealhulgas kui need andmed on edastanud andmeesitajatele tagasisidekanali või teabevahetusteenuse kaudu asjaomane keskne krediidiregister, peab vastav RKP rakendama korra, millega a) sätestatakse andmetega tutvumise võimalus, b) nõutakse ebaõigete andmete parandamist andmeesitajate poolt ning c) teavitatakse andmeesitajaid, kellele on seda teavet edastatud.

3.   Kui esitatakse nõudeid, mis on seotud tagasisidekanalite kaudu edastatud teabega ja mille aluseks on muu RKP poolt edastatud andmed, võtab nõude saanud RKP ühendust EKP-le need andmed edastanud RKPga ning teeb koostööd teabe õigsuse uurimiseks ning võlgniku nõudele vastuse koostamiseks.“;

| (5) | käesoleva suunise I lisas sätestatud tekst lisatakse suunisele (EL) 2017/2335 (EKP/2017/38) III lisana; |
| --- | --- |

(5)

käesoleva suunise I lisas sätestatud tekst lisatakse suunisele (EL) 2017/2335 (EKP/2017/38) III lisana;

| (6) | käesoleva suunise II lisas sätestatud tekst lisatakse suunisele (EL) 2017/2335 (EKP/2017/38) IV lisana. |
| --- | --- |

(6)

käesoleva suunise II lisas sätestatud tekst lisatakse suunisele (EL) 2017/2335 (EKP/2017/38) IV lisana.

Artikkel 2

Jõustumine

1.   Käesolev suunis jõustub päeval, mil sellest teatatakse RKPdele liikmesriikides, mille rahaühik on euro.

2.   Eurosüsteemi RKPd järgivad käesolevat suunist alates 1. aprillist 2020.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev suunis on adresseeritud kõikidele eurosüsteemi keskpankadele.

Frankfurt Maini ääres, 21. veebruar 2020

EKP nõukogu nimel

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) 2016/867, 18. mai 2016, granulaarsete krediidi- ja krediidiriski andmete kogumise kohta (EKP/2016/13) (ELT L 144, 1.6.2016, lk 44).

1

(2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2533/98, 23. november 1998, statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt (EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8).

2

(3)  Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2017/2335, 23. november 2017, granulaarsete krediidi- ja krediidiriski andmete kogumise korra kohta (EKP/2017/38) (ELT L 333, 15.12.2017, lk 66).

3

---

I LISA

„III LISA

Andmesidekanalites kasutatavad andmeatribuudid

| EKP poolt artikli 16d alusel edastatavate andmekogumite andmeatribuudid ning andmete edastamise kord andmeesitajatele tagasisidekanalite võimaldamiseks |
| --- |
| Andmeatribuudid | Andmekogumid (miinimum või EKP tagasisidekanal (1)) | Osalevad RKPd (2), kes ei anna nõusolekut andmete edastamiseks vastavalt artikli 16c lõikele 1 |
| Viitandmed  (*1) |
| RKP riik | Miinimumandmekogum | ei kohaldata |
| Kreeditori riik | EKP tagasisidekanali andmekogum | ES ei nõustu edastama |
| Võlgnik: Nimi | Miinimumandmekogum | ei kohaldata |
| Võlgnik: Juriidilise isiku tunnus (LEI) | Miinimumandmekogum | ei kohaldata |
| Võlgnik: riik | Miinimumandmekogum | ei kohaldata |
| Peakontori ettevõtja tunnus | EKP tagasisidekanali andmekogum | |
| Kõrgeima tasandi emaettevõtja tunnus | EKP tagasisidekanali andmekogum | IT ei nõustu jagama |
| Õiguslik vorm | EKP tagasisidekanali andmekogum | |
| Institutsionaalne sektor | EKP tagasisidekanali andmekogum | |
| Kohtumenetluse seis ja selle algatamise kuupäev | EKP tagasisidekanali andmekogum | SK ja ES ei nõustu jagama kumbagi atribuuti
  AT ei nõustu jagama kumbagi atribuuti, kui neis on viide „muud õiguslikud meetmed“ |
| Instrumendi andmed |
| Vaadeldava üksuse tunnus
  (tehniline atribuut) | EKP tagasisidekanali andmekogum | |
| Lepingu tunnus
  (tehniline atribuut) | EKP tagasisidekanali andmekogum | |
| Instrumendi tunnus
  (tehniline atribuut) | EKP tagasisidekanali andmekogum | |
| Instrumendi liik | Miinimumandmekogum | ei kohaldata |
| Vääring | EKP tagasisidekanali andmekogum | AT ei nõustu jagama |
| Algatuskuupäev | EKP tagasisidekanali andmekogum | AT ja ES ei nõustu jagama |
| Usaldusinstrument
  (tehniline atribuut) | EKP tagasisidekanali andmekogum | AT ei nõustu jagama nende instrumentide andmeid, mille puhul atribuudi väärtuseks on „Usaldusinstrument“, st kui instrumenti haldab kolmas isik, kuid aruandlust esitab andmeesitaja (vaadeldav üksus), kes ei ole instrumendi krediteerija. |
| Õiguslik lõpptähtpäev | EKP tagasisidekanali andmekogum | AT ja ES ei nõustu jagama |
| Maksekohustuse summa algatamisel | EKP tagasisidekanali andmekogum | |
| Eesmärk | EKP tagasisidekanali andmekogum | AT ei nõustu jagama |
| Juurdepääs
  (tehniline atribuut) | EKP tagasisidekanali andmekogum | AT ei nõustu jagama andmeid, mis on seotud instrumentide liigiga „Kaubandusest saadavad laekumised“, kui selle atribuudi väärtus on „Ei saa kasutada õiguskaitsevahendit“.
  PT ei nõustu jagama andmeid, mis on seotud faktooringuinstrumentidega, kui atribuut on „Ei saa kasutada õiguskaitsevahendit“ ning atribuut „Võlgnevused“ on 0 või on positiivne, kuid viivises alla 90 päeva. |
| Finantsandmed |
| Vaadeldava üksuse tunnus
  (tehniline atribuut) | EKP tagasisidekanali andmekogum | |
| Lepingu tunnus
  (tehniline atribuut) | EKP tagasisidekanali andmekogum | |
| Instrumendi tunnus
  (tehniline atribuut) | EKP tagasisidekanali andmekogum | |
| Jääk nimiväärtuses | Minimaalsed andmekogumid | ei kohaldata |
| Bilansiväline summa | Minimaalsed andmekogumid | ei kohaldata |
| Instrumendi võlgnevused | EKP tagasisidekanali andmekogum | ES ei ole nõus seda atribuuti jagama, kui see on seotud instrumentidega, mis on viivises alla 90 päeva
  AT ei ole nõus seda atribuuti jagama, kui seda filtreeritakse maksetähtpäeva ületamise kuupäeva alusel |
| Instrumendi maksetähtpäeva ületamise kuupäev | EKP tagasisidekanali andmekogum | AT ja ES ei nõustu jagama.
  ES kasutab seda atribuuti tehnilise atribuudina, et selekteerida välja instrumendid, mis on viivises alla 90 päeva |
| Ülekantud summa
  (tehniline atribuut) | EKP tagasisidekanali andmekogum | |
| Kogunenud intress | EKP tagasisidekanali andmekogum | |
| Vastaspool-instrumendi andmed |
| Vaadeldava üksuse tunnus
  (tehniline atribuut) | EKP tagasisidekanali andmekogum | |
| Lepingu tunnus
  (tehniline atribuut) | EKP tagasisidekanali andmekogum | |
| Instrumendi tunnus
  (tehniline atribuut) | EKP tagasisidekanali andmekogum | |
| Vastaspoole tunnus: võlausaldaja, teenindaja, algataja
  (tehniline atribuut) | EKP tagasisidekanali andmekogum | |
| Vastaspoole tunnus: võlgnik | Miinimumandmekogum | ei kohaldata |
| Vastaspoole roll | EKP tagasisidekanali andmekogum | |
| Solidaarvastutuse andmed |
| Vaadeldava üksuse tunnus
  (tehniline atribuut) | EKP tagasisidekanali andmekogum | |
| Lepingu tunnus
  (tehniline atribuut) | EKP tagasisidekanali andmekogum | |
| Instrumendi tunnus
  (tehniline atribuut) | EKP tagasisidekanali andmekogum | |
| Vastaspoole tunnus  (3) | Miinimumandmekogum | ei kohaldata |
| Solidaarvastutuse summa | Miinimumandmekogum | ei kohaldata |
| Raamatupidamisandmed |
| Vaadeldava üksuse tunnus
  (tehniline atribuut) | EKP tagasisidekanali andmekogum | |
| Lepingu tunnus
  (tehniline atribuut) | EKP tagasisidekanali andmekogum | |
| Instrumendi tunnus
  (tehniline atribuut) | EKP tagasisidekanali andmekogum | |
| Akumuleeritud mahakandmised | EKP tagasisidekanali andmekogum | AT ei nõustu jagama |
| Saadud andmete kaitse |
| Vaadeldava üksuse tunnus
  (tehniline atribuut) | EKP tagasisidekanali andmekogum | |
| Kaitse tunnus
  (tehniline atribuut) | EKP tagasisidekanali andmekogum | |
| Kaitse andja tunnus
  (tehniline atribuut) | EKP tagasisidekanali andmekogum | |
| Kaitse liik | EKP tagasisidekanali andmekogum | AT ei nõustu jagama |
| Instrument-saadud andmete kaitse  (4) |
| Vaadeldava üksuse tunnus
  (tehniline atribuut) | EKP tagasisidekanali andmekogum | |
| Lepingu tunnus
  (tehniline atribuut) | EKP tagasisidekanali andmekogum | |
| Instrumendi tunnus
  (tehniline atribuut) | EKP tagasisidekanali andmekogum | |
| Kaitse tunnus
  (tehniline atribuut) | EKP tagasisidekanali andmekogum | |

EKP poolt artikli 16d alusel edastatavate andmekogumite andmeatribuudid ning andmete edastamise kord andmeesitajatele tagasisidekanalite võimaldamiseks

Andmeatribuudid

Andmekogumid (miinimum või EKP tagasisidekanal (1))

Osalevad RKPd (2), kes ei anna nõusolekut andmete edastamiseks vastavalt artikli 16c lõikele 1

Viitandmed  (*1)

RKP riik

Miinimumandmekogum

ei kohaldata

Kreeditori riik

EKP tagasisidekanali andmekogum

ES ei nõustu edastama

Võlgnik: Nimi

Miinimumandmekogum

ei kohaldata

Võlgnik: Juriidilise isiku tunnus (LEI)

Miinimumandmekogum

ei kohaldata

Võlgnik: riik

Miinimumandmekogum

ei kohaldata

Peakontori ettevõtja tunnus

EKP tagasisidekanali andmekogum

Kõrgeima tasandi emaettevõtja tunnus

EKP tagasisidekanali andmekogum

IT ei nõustu jagama

Õiguslik vorm

EKP tagasisidekanali andmekogum

Institutsionaalne sektor

EKP tagasisidekanali andmekogum

Kohtumenetluse seis ja selle algatamise kuupäev

EKP tagasisidekanali andmekogum

SK ja ES ei nõustu jagama kumbagi atribuuti

AT ei nõustu jagama kumbagi atribuuti, kui neis on viide „muud õiguslikud meetmed“

Instrumendi andmed

Vaadeldava üksuse tunnus

(tehniline atribuut)

EKP tagasisidekanali andmekogum

Lepingu tunnus

(tehniline atribuut)

EKP tagasisidekanali andmekogum

Instrumendi tunnus

(tehniline atribuut)

EKP tagasisidekanali andmekogum

Instrumendi liik

Miinimumandmekogum

ei kohaldata

Vääring

EKP tagasisidekanali andmekogum

AT ei nõustu jagama

Algatuskuupäev

EKP tagasisidekanali andmekogum

AT ja ES ei nõustu jagama

Usaldusinstrument

(tehniline atribuut)

EKP tagasisidekanali andmekogum

AT ei nõustu jagama nende instrumentide andmeid, mille puhul atribuudi väärtuseks on „Usaldusinstrument“, st kui instrumenti haldab kolmas isik, kuid aruandlust esitab andmeesitaja (vaadeldav üksus), kes ei ole instrumendi krediteerija.

Õiguslik lõpptähtpäev

EKP tagasisidekanali andmekogum

AT ja ES ei nõustu jagama

Maksekohustuse summa algatamisel

EKP tagasisidekanali andmekogum

Eesmärk

EKP tagasisidekanali andmekogum

AT ei nõustu jagama

Juurdepääs

(tehniline atribuut)

EKP tagasisidekanali andmekogum

AT ei nõustu jagama andmeid, mis on seotud instrumentide liigiga „Kaubandusest saadavad laekumised“, kui selle atribuudi väärtus on „Ei saa kasutada õiguskaitsevahendit“.

PT ei nõustu jagama andmeid, mis on seotud faktooringuinstrumentidega, kui atribuut on „Ei saa kasutada õiguskaitsevahendit“ ning atribuut „Võlgnevused“ on 0 või on positiivne, kuid viivises alla 90 päeva.

Finantsandmed

Vaadeldava üksuse tunnus

(tehniline atribuut)

EKP tagasisidekanali andmekogum

Lepingu tunnus

(tehniline atribuut)

EKP tagasisidekanali andmekogum

Instrumendi tunnus

(tehniline atribuut)

EKP tagasisidekanali andmekogum

Jääk nimiväärtuses

Minimaalsed andmekogumid

ei kohaldata

Bilansiväline summa

Minimaalsed andmekogumid

ei kohaldata

Instrumendi võlgnevused

EKP tagasisidekanali andmekogum

ES ei ole nõus seda atribuuti jagama, kui see on seotud instrumentidega, mis on viivises alla 90 päeva

AT ei ole nõus seda atribuuti jagama, kui seda filtreeritakse maksetähtpäeva ületamise kuupäeva alusel

Instrumendi maksetähtpäeva ületamise kuupäev

EKP tagasisidekanali andmekogum

AT ja ES ei nõustu jagama.

ES kasutab seda atribuuti tehnilise atribuudina, et selekteerida välja instrumendid, mis on viivises alla 90 päeva

Ülekantud summa

(tehniline atribuut)

EKP tagasisidekanali andmekogum

Kogunenud intress

EKP tagasisidekanali andmekogum

Vastaspool-instrumendi andmed

Vaadeldava üksuse tunnus

(tehniline atribuut)

EKP tagasisidekanali andmekogum

Lepingu tunnus

(tehniline atribuut)

EKP tagasisidekanali andmekogum

Instrumendi tunnus

(tehniline atribuut)

EKP tagasisidekanali andmekogum

Vastaspoole tunnus: võlausaldaja, teenindaja, algataja

(tehniline atribuut)

EKP tagasisidekanali andmekogum

Vastaspoole tunnus: võlgnik

Miinimumandmekogum

ei kohaldata

Vastaspoole roll

EKP tagasisidekanali andmekogum

Solidaarvastutuse andmed

Vaadeldava üksuse tunnus

(tehniline atribuut)

EKP tagasisidekanali andmekogum

Lepingu tunnus

(tehniline atribuut)

EKP tagasisidekanali andmekogum

Instrumendi tunnus

(tehniline atribuut)

EKP tagasisidekanali andmekogum

Vastaspoole tunnus  (3)

Miinimumandmekogum

ei kohaldata

Solidaarvastutuse summa

Miinimumandmekogum

ei kohaldata

Raamatupidamisandmed

Vaadeldava üksuse tunnus

(tehniline atribuut)

EKP tagasisidekanali andmekogum

Lepingu tunnus

(tehniline atribuut)

EKP tagasisidekanali andmekogum

Instrumendi tunnus

(tehniline atribuut)

EKP tagasisidekanali andmekogum

Akumuleeritud mahakandmised

EKP tagasisidekanali andmekogum

AT ei nõustu jagama

Saadud andmete kaitse

Vaadeldava üksuse tunnus

(tehniline atribuut)

EKP tagasisidekanali andmekogum

Kaitse tunnus

(tehniline atribuut)

EKP tagasisidekanali andmekogum

Kaitse andja tunnus

(tehniline atribuut)

EKP tagasisidekanali andmekogum

Kaitse liik

EKP tagasisidekanali andmekogum

AT ei nõustu jagama

Instrument-saadud andmete kaitse  (4)

Vaadeldava üksuse tunnus

(tehniline atribuut)

EKP tagasisidekanali andmekogum

Lepingu tunnus

(tehniline atribuut)

EKP tagasisidekanali andmekogum

Instrumendi tunnus

(tehniline atribuut)

EKP tagasisidekanali andmekogum

Kaitse tunnus

(tehniline atribuut)

EKP tagasisidekanali andmekogum

---

(*1)  RKPd võtavad need atribuudid RIADist ainult siis, kui nende tähis on „F“, mis tähendab vaba, st need ei ole konfidentsiaalsed ning need võib avalikustada, või „R“, mis tähendab, et lisaks artikli 10 lõike 2 punktile b lubatud kasutustele võib atribuudi väärtust edastada andmeesitajale, kes selle teabe esitas, ning kohaldatavaid konfidentsiaalsuse piiranguid arvestades teiste andmeesitajatega, st ainult piiratud edastamiseks kooskõlas Euroopa Keskpanga 1. juuni 2018. aasta suunisega (EL) 2018/876 asutuste ja filiaalide andmete registri kohta (EKP/2018/16) (ELT L 154, 18.6.2018, lk 3).

*1

(1)  Vt mõisted artiklis 2.

1

(2)  Osalevad RKPd on tähistatud nende liikmesriikide ISO riigikoodidega.

2

(3)  Vastuvõttev RKP edastab korraliste edastuste korral riigisisesel tasandil andmeesitajatele ainult selliste kaasvõlgnike andmed (tunnus ja solidaarvastutuse summa), kellel on laene residentidest andmeesitajatelt.

3

(4)  RKPd võivad kasutada neid atribuute, et tähistada tagasisidekanalites instrumente, mis on seotud kaitse kirjetega.“

4

---

II LISA

„IV LISA

AnaCrediti tagasisidekanali raamistikus osalemine

Käesoleva suunise eesmärgil loetakse järgmiseid RKPsid osalevateks RKPdeks alates osutatud osalemise alguskuupäevast.

Pärast 1. aprilli 2020 ja enne asjaomast osalemise alguskuupäeva saavad RKPd EKP tagasisidekanali andmekogumi katsetamise eesmärgil kooskõlas artikli 16d lõikega 1.

| RKPd | Osalemise alguskuupäev |
| --- | --- |
| Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 1. juuli 2021 |
| Banco de España | 1. juuli 2021 |
| Banca d'Italia | 1. juuli 2021 |
| Oesterreichische Nationalbank | 1. juuli 2021 |
| Banco de Portugal | 1. juuli 2021 |
| Národná banka Slovenska | 1. juuli 2021 |

RKPd

Osalemise alguskuupäev

Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

1. juuli 2021

Banco de España

1. juuli 2021

Banca d'Italia

1. juuli 2021

Oesterreichische Nationalbank

1. juuli 2021

Banco de Portugal

1. juuli 2021

Národná banka Slovenska

1. juuli 2021

---

Parandused

| 6.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/58 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/58

---

ECAA ühiskomitee 3. mai 2018. aasta otsuse nr 1/2018 (seoses töökorra vastuvõtmisega (2019/1802)) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 274, 28. oktoober 2019
  )

Leheküljel 15 esimeses ja teises volituses

asendatakse

„võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Albaania Vabariigi, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Islandi Vabariigi, Montenegro Vabariigi, Norra Kuningriigi, Rumeenia, Serbia Vabariigi ning ÜRO Kosovo missiooni (1) vahelist Euroopa ühise lennunduspiirkonna rajamise mitmepoolset lepingut (2) („ECAA leping“), eelkõige selle artiklit 18,

(3)ning arvestades, et ECAA leping jõustus 1. detsembril 2017,“

järgmisega:

„võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Albaania Vabariigi, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Islandi Vabariigi, Montenegro Vabariigi, Norra Kuningriigi, Rumeenia, Serbia Vabariigi ning ÜRO Kosovo (*) missiooni vahelist Euroopa ühise lennunduspiirkonna rajamise mitmepoolset lepingut (1) („ECAA leping“), eelkõige selle artiklit 18,

ning arvestades, et ECAA leping jõustus 1. detsembril 2017,“.

Leheküljel 15 joonealustes märkustes

asendatakse

| „(1) | Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta. |
| --- | --- |

„(1)

| (2) | ELT L 285, 16.10.2006, lk 3. |
| --- | --- |

(2)

(3)“

järgmisega:

| „(*) | Vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonile 1244. |
| --- | --- |

„(*)

| (1) | ELT L 285, 16.10.2006, lk 3.“ |
| --- | --- |

(1)

---