# Euroopa Liidu L 140/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 140 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik4. mai 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 140

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik4. mai 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/591, 30. aprill 2020, millega avatakse ajutine erakorraline eraladustamistoetuse kava teatavate juustude puhul ja määratakse eelnevalt kindlaks selle toetuse suurus | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/592, 30. aprill 2020, ajutiste erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 teatavatest sätetest ja nendega seotud meetmetest, et kõrvaldada puu- ja köögiviljasektoris ning veinisektoris COVID-19 pandeemiast põhjustatud turuhäired | 6 |
| | * | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/593, 30. aprill 2020, millega lubatakse kartulisektoris sõlmida kokkuleppeid ja teha otsuseid turu stabiliseerimise kohta | 13 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/594, 30. aprill 2020, millega lubatakse eluspuude ja muude taimede, taimesibulate, -juurte ja muu sellise, lõikelillede ja dekoratiivse taimmaterjali sektoris sõlmida kokkuleppeid ja teha otsuseid turu stabiliseerimise meetmete kohta | 17 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/595, 30. aprill 2020, millega antakse lamba- ja kitseliha eraladustamise toetust ja määratakse eelnevalt kindlaks toetuse suurus | 21 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/596, 30. aprill 2020, millega antakse kaheksa kuu vanuste või vanemate veiste värske ja jahutatud liha eraladustamise toetust ning määratakse eelnevalt kindlaks toetuse suurus | 26 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/597, 30. aprill 2020, millega antakse või eraladustamise toetust ja määratakse eelnevalt kindlaks selle toetuse suurus | 31 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/598, 30. aprill 2020, millega antakse lõssipulbri eraladustamise toetust ja määratakse eelnevalt kindlaks selle toetuse suurus | 34 |
| | * | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/599, 30. aprill 2020, millega lubatakse piima- ja piimatoodete sektoris sõlmida kokkuleppeid ja teha otsuseid tootmise kavandamise kohta | 37 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/600, 30. aprill 2020, millega kehtestatakse erand rakendusmäärustest (EL) 2017/892, (EL) 2016/1150, (EL) nr 615/2014, (EL) 2015/1368 ja (EL) 2017/39 seoses teatavate COVID-19 pandeemiast tingitud kriisi lahendamise meetmetega | 40 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/601, 30. aprill 2020, erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklitest 62 ja 66 seoses viinapuude istutuseks antavate lubade kehtivusega ja selliste viinapuuistanduste väljajuurimisega, mille puhul on kohaldatud taasistutamist | 46 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/591, 30. aprill 2020, millega avatakse ajutine erakorraline eraladustamistoetuse kava teatavate juustude puhul ja määratakse eelnevalt kindlaks selle toetuse suurus

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/592, 30. aprill 2020, ajutiste erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 teatavatest sätetest ja nendega seotud meetmetest, et kõrvaldada puu- ja köögiviljasektoris ning veinisektoris COVID-19 pandeemiast põhjustatud turuhäired

6

*

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/593, 30. aprill 2020, millega lubatakse kartulisektoris sõlmida kokkuleppeid ja teha otsuseid turu stabiliseerimise kohta

13

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/594, 30. aprill 2020, millega lubatakse eluspuude ja muude taimede, taimesibulate, -juurte ja muu sellise, lõikelillede ja dekoratiivse taimmaterjali sektoris sõlmida kokkuleppeid ja teha otsuseid turu stabiliseerimise meetmete kohta

17

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/595, 30. aprill 2020, millega antakse lamba- ja kitseliha eraladustamise toetust ja määratakse eelnevalt kindlaks toetuse suurus

21

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/596, 30. aprill 2020, millega antakse kaheksa kuu vanuste või vanemate veiste värske ja jahutatud liha eraladustamise toetust ning määratakse eelnevalt kindlaks toetuse suurus

26

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/597, 30. aprill 2020, millega antakse või eraladustamise toetust ja määratakse eelnevalt kindlaks selle toetuse suurus

31

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/598, 30. aprill 2020, millega antakse lõssipulbri eraladustamise toetust ja määratakse eelnevalt kindlaks selle toetuse suurus

34

*

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/599, 30. aprill 2020, millega lubatakse piima- ja piimatoodete sektoris sõlmida kokkuleppeid ja teha otsuseid tootmise kavandamise kohta

37

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/600, 30. aprill 2020, millega kehtestatakse erand rakendusmäärustest (EL) 2017/892, (EL) 2016/1150, (EL) nr 615/2014, (EL) 2015/1368 ja (EL) 2017/39 seoses teatavate COVID-19 pandeemiast tingitud kriisi lahendamise meetmetega

40

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/601, 30. aprill 2020, erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklitest 62 ja 66 seoses viinapuude istutuseks antavate lubade kehtivusega ja selliste viinapuuistanduste väljajuurimisega, mille puhul on kohaldatud taasistutamist

46

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 4.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 140/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 140/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/591,

30. aprill 2020,

millega avatakse ajutine erakorraline eraladustamistoetuse kava teatavate juustude puhul ja määratakse eelnevalt kindlaks selle toetuse suurus

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 219 lõiget 1 koostoimes artikliga 228,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (2) eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Praeguse COVID-19 pandeemia ja liikmesriikides kehtestatud ulatuslike liikumispiirangute tõttu on piima- ja piimatoodete sektoris järsult langenud nõudlus teatavate tarbekaupade, eelkõige juustu järele. Haiguse leviku ja kehtestatud meetmete tõttu napib tööjõudu ning see raskendab eelkõige piima tootmist, kogumist ja töötlemist. Peale selle on kaupluste, väliturgude, restoranide ja muude külalismajandusettevõtete kohustusliku sulgemise tõttu peatunud majutus- ja toitlustussektori tegevus, mistõttu on nõudlus piima ja piimatoodete järele märgatavalt muutunud. Majutus- ja toitlustussektori arvele langeb ligikaudu 15 % liidu sisenõudlusest juustu järele. Edasist hinnalangust oodates tühistavad ostjad liidus ja maailmaturul ka lepinguid ning viivitavad uute lepingute sõlmimisega. 8 % kogu liidus toodetavast juustust eksporditakse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Praeguse COVID-19 pandeemia ja liikmesriikides kehtestatud ulatuslike liikumispiirangute tõttu on piima- ja piimatoodete sektoris järsult langenud nõudlus teatavate tarbekaupade, eelkõige juustu järele. Haiguse leviku ja kehtestatud meetmete tõttu napib tööjõudu ning see raskendab eelkõige piima tootmist, kogumist ja töötlemist. Peale selle on kaupluste, väliturgude, restoranide ja muude külalismajandusettevõtete kohustusliku sulgemise tõttu peatunud majutus- ja toitlustussektori tegevus, mistõttu on nõudlus piima ja piimatoodete järele märgatavalt muutunud. Majutus- ja toitlustussektori arvele langeb ligikaudu 15 % liidu sisenõudlusest juustu järele. Edasist hinnalangust oodates tühistavad ostjad liidus ja maailmaturul ka lepinguid ning viivitavad uute lepingute sõlmimisega. 8 % kogu liidus toodetavast juustust eksporditakse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Seepärast keskendutakse toorpiima töötlemise asemel osaliselt selliste lahtiselt müüdavate toodete valmistamisele, mis ei ole nii töömahukad, säilivad kaua ja mida võib ladustada, need on näiteks lõssipulber ja või. Samas ei suuda paljud liidu juustutootmisettevõtted töödelda piima erinevateks toodeteks ning nad peavad jätkama selliste juustude tootmist, mille nõudlus on drastiliselt vähenenud. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast keskendutakse toorpiima töötlemise asemel osaliselt selliste lahtiselt müüdavate toodete valmistamisele, mis ei ole nii töömahukad, säilivad kaua ja mida võib ladustada, need on näiteks lõssipulber ja või. Samas ei suuda paljud liidu juustutootmisettevõtted töödelda piima erinevateks toodeteks ning nad peavad jätkama selliste juustude tootmist, mille nõudlus on drastiliselt vähenenud.

| (3) | Kuna juustuturul on pakkumine ja nõudlus tugevasti tasakaalust väljas, seisab sektor silmitsi turuhäiretega. Kui nende turuhäirete vastu meetmeid ei võeta, võivad juustuhinnad selle tulemusena alaneda ja surve hindade alandamiseks ilmselt jätkub. |
| --- | --- |

(3)

Kuna juustuturul on pakkumine ja nõudlus tugevasti tasakaalust väljas, seisab sektor silmitsi turuhäiretega. Kui nende turuhäirete vastu meetmeid ei võeta, võivad juustuhinnad selle tulemusena alaneda ja surve hindade alandamiseks ilmselt jätkub.

| (4) | Määruses (EL) nr 1308/2013 sätestatud turusekkumismeetmed ei tundu turuhäirete kõrvaldamiseks piisavad olevat, kuna need on suunatud teistele toodetele, nagu või ja lõssipulber, või kehtivad ainult kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega juustudele. |
| --- | --- |

(4)

Määruses (EL) nr 1308/2013 sätestatud turusekkumismeetmed ei tundu turuhäirete kõrvaldamiseks piisavad olevat, kuna need on suunatud teistele toodetele, nagu või ja lõssipulber, või kehtivad ainult kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega juustudele.

| (5) | Juustuturu häireid saab lahendada ladustamisega. Seepärast on asjakohane anda juustu eraladustamise toetust. |
| --- | --- |

(5)

Juustuturu häireid saab lahendada ladustamisega. Seepärast on asjakohane anda juustu eraladustamise toetust.

| (6) | Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 17 on sätestatud, et eraladustamistoetust võib anda vaid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (3) kohaste kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega juustude puhul. Kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega juustud moodustavad aga vaid väikese osa kogu liidu juustutoodangust. Operatiivse tegutsemise ja haldustõhususe huvides on asjakohane kehtestada kõiki juustusorte hõlmav ühtne eraladustamistoetuse kava. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 17 on sätestatud, et eraladustamistoetust võib anda vaid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (3) kohaste kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega juustude puhul. Kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega juustud moodustavad aga vaid väikese osa kogu liidu juustutoodangust. Operatiivse tegutsemise ja haldustõhususe huvides on asjakohane kehtestada kõiki juustusorte hõlmav ühtne eraladustamistoetuse kava.

| (7) | On asjakohane jätta välja juustud, mis ei sobi ladustamiseks. |
| --- | --- |

(7)

On asjakohane jätta välja juustud, mis ei sobi ladustamiseks.

| (8) | On asjakohane sätestada kavaga hõlmatava maksimumkoguse ülempiir ja üldkoguse jaotus liikmesriikide kaupa nende juustutootmismahu põhjal. |
| --- | --- |

(8)

On asjakohane sätestada kavaga hõlmatava maksimumkoguse ülempiir ja üldkoguse jaotus liikmesriikide kaupa nende juustutootmismahu põhjal.

| (9) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2016/1238 (4) ja komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/1240 (5) on sätestatud eraladustamistoetuse rakendamise eeskirjad. Kui käesoleva määrusega ei ole ette nähtud teisiti, tuleks rakendusmääruse (EL) 2016/1238 ja delegeeritud määruse (EL) 2016/1240 sätteid, mida kohaldatakse kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega juustude eraladustamise puhul, kohaldada mutatis mutandis käesoleva määrusega kehtestatud ühtse eraladustamistoetuse kava suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2016/1238 (4) ja komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/1240 (5) on sätestatud eraladustamistoetuse rakendamise eeskirjad. Kui käesoleva määrusega ei ole ette nähtud teisiti, tuleks rakendusmääruse (EL) 2016/1238 ja delegeeritud määruse (EL) 2016/1240 sätteid, mida kohaldatakse kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega juustude eraladustamise puhul, kohaldada mutatis mutandis käesoleva määrusega kehtestatud ühtse eraladustamistoetuse kava suhtes.

| (10) | Toetuse suurus tuleks eelnevalt kindlaks määrata, et võimaldada kiiret ja paindlikku tegevussüsteemi. Eraladustamistoetuse suurus tuleks määrata ladustamiskulude ja muude asjakohaste turunäitajate põhjal. Vaja oleks määrata kindlaks asjaomaste toodete lattu paigutamise ja laost väljavõtmise kulude katteks antav toetus ning ladustamispäeva kohta ladustamise kulude ja rahastamise katteks antav abi. |
| --- | --- |

(10)

Toetuse suurus tuleks eelnevalt kindlaks määrata, et võimaldada kiiret ja paindlikku tegevussüsteemi. Eraladustamistoetuse suurus tuleks määrata ladustamiskulude ja muude asjakohaste turunäitajate põhjal. Vaja oleks määrata kindlaks asjaomaste toodete lattu paigutamise ja laost väljavõtmise kulude katteks antav toetus ning ladustamispäeva kohta ladustamise kulude ja rahastamise katteks antav abi.

| (11) | Haldustõhususe ja lihtsustamise huvides tuleks taotlustes käsitleda üksnes juba ladustatud juustu ja tagatist ei tohiks nõuda. |
| --- | --- |

(11)

Haldustõhususe ja lihtsustamise huvides tuleks taotlustes käsitleda üksnes juba ladustatud juustu ja tagatist ei tohiks nõuda.

| (12) | Haldustõhususe ja lihtsustamise huvides tuleks kindlaks määrata iga taotlusega hõlmatavate toodete miinimumkogus. |
| --- | --- |

(12)

Haldustõhususe ja lihtsustamise huvides tuleks kindlaks määrata iga taotlusega hõlmatavate toodete miinimumkogus.

| (13) | COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud meetmed võivad mõjutada rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 kohaste eraladustamistoetuse kohapealse kontrolli nõuete täitmist. On asjakohane võimaldada kõnealustest meetmetest mõjutatud liikmesriikidele paindlikkust, lubades teha füüsilist kontrolli ainult statistiliselt esinduslikule valimile, pikendades lattu saabumise kontrollimise aega või võimaldades sellise kontrollimise asemel kasutada muid asjakohaseid tõendeid, samuti mitte nõudes etteteatamata kontrollimist. Seepärast on asjakohane teha käesoleva määruse kohaldamisel erand rakendusmääruse (EL) 2016/1240 teatavatest sätetest. |
| --- | --- |

(13)

COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud meetmed võivad mõjutada rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 kohaste eraladustamistoetuse kohapealse kontrolli nõuete täitmist. On asjakohane võimaldada kõnealustest meetmetest mõjutatud liikmesriikidele paindlikkust, lubades teha füüsilist kontrolli ainult statistiliselt esinduslikule valimile, pikendades lattu saabumise kontrollimise aega või võimaldades sellise kontrollimise asemel kasutada muid asjakohaseid tõendeid, samuti mitte nõudes etteteatamata kontrollimist. Seepärast on asjakohane teha käesoleva määruse kohaldamisel erand rakendusmääruse (EL) 2016/1240 teatavatest sätetest.

| (14) | Et saavutada otsene mõju turule ja aidata hindu stabiliseerida, peaks käesoleva määrusega ette nähtud ajutine meede jõustuma järgmisel päeval pärast määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(14)

Et saavutada otsene mõju turule ja aidata hindu stabiliseerida, peaks käesoleva määrusega ette nähtud ajutine meede jõustuma järgmisel päeval pärast määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesoleva määrusega nähakse ette ajutine erakorraline eraladustamistoetuse kava CN-koodi 0406 alla kuuluvate juustude puhul (välja arvatud juustud, mis ei sobi pikaajaliseks säilitamiseks üle laagerdumisaja, millele on osutatud artiklis 2).

2.   Liikmesriigi kohta kehtestatud maksimaalne tootekogus, mille suhtes lõikes 1 osutatud eraladustamistoetuse kava kohaldatakse, on sätestatud käesoleva määruse lisas. Liikmesriigid tagavad, et kehtestatakse objektiivsetel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel põhinev süsteem, et neile eraldatud maksimumkoguseid ei ületataks.

3.   Kui käesoleva määrusega ei ole ette nähtud teisiti, tuleb rakendusmääruse (EL) 2016/1238 ja delegeeritud määruse (EL) 2016/1240 sätteid, mida kohaldatakse kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega juustude eraladustamise puhul, kohaldada mutatis mutandis lõikes 1 osutatud eraladustamistoetuse kava suhtes.

Artikkel 2

Toetuskõlblikud tooted

Artikli 1 lõike 1 osutatud eraladustamistoetuse kava raames toetuse (edaspidi „toetus“) saamiseks peab juust olema veatu ja standardse turustuskvaliteediga ning pärinema liidust. Juustu miinimumvanus peab ladustamislepingu alguspäeval vastama laagerdumisajale, mis on kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega juustude puhul kehtestatud vastavalt määrusele (EL) nr 1151/2012 nende tootespetsifikaadis ning muude juustude puhul vastama liikmesriikide poolt kehtestatud tavapärasele laagerdumisajale.

Artikkel 3

Taotluste esitamine ja vastuvõetavus

1.   Toetusetaotlusi võib esitada alates 7. maist 2020. Taotluste esitamise viimane kuupäev on 30. juuni 2020.

2.   Taotlused peavad olema seotud juba lattu paigutatud toodetega.

3.   Miinimumkogus taotluse kohta on 0,5 tonni.

Artikkel 4

Toetuse suurus ja ladustamisaeg

1.   Toetuse suurus määratakse kindlaks järgmiselt:

| — | 15,57 eurot tonni kohta ladustamise püsikulude eest, |
| --- | --- |

—

15,57 eurot tonni kohta ladustamise püsikulude eest,

| — | 0,40 eurot tonni kohta päevas iga lepingujärgse ladustamispäeva eest. |
| --- | --- |

—

0,40 eurot tonni kohta päevas iga lepingujärgse ladustamispäeva eest.

2.   Lepinguline ladustamine lõpeb päeval, mis eelneb toote laost väljaviimise päevale.

3.   Toetust võib anda ainult juhul, kui lepinguline ladustamisaeg on vahemikus 60–180 päeva.

Artikkel 5

Kontrollid

1.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 lõigetest 1 ja 2 võib asjaomane liikmesriik juhul, kui makseasutusel ei ole COVID-19 pandeemia vastu võitlemiseks kehtestatud meetmete (edaspidi „meetmed“) tõttu võimalik kõnealuse määruse artikli 60 lõigetes 1 ja 2 osutatud kontrolle õigel ajal teha,

| a) | pikendada artikli 60 lõike 1 esimese lõigu kohast kontrollide tegemise aega kuni 30 päeva võrra pärast meetmete kestuse lõppu või |
| --- | --- |

a)

pikendada artikli 60 lõike 1 esimese lõigu kohast kontrollide tegemise aega kuni 30 päeva võrra pärast meetmete kestuse lõppu või

| b) | lubada meetmete rakendamise ajal kasutada nende kontrollide asemel asjakohaseid tõendeid, sealhulgas geomärgistatud fotosid või muid elektroonilisi tõendeid. |
| --- | --- |

b)

lubada meetmete rakendamise ajal kasutada nende kontrollide asemel asjakohaseid tõendeid, sealhulgas geomärgistatud fotosid või muid elektroonilisi tõendeid.

2.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 lõike 2 teisest lõigust tehakse füüsilist kontrolli lepingujärgse koguse kontrollimiseks statistiliselt esinduslikule valimile, mis hõlmab vähemalt 5 % partiidest, mis moodustavad vähemalt 5 % ladustatud üldkogusest.

3.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 lõike 3 esimesest lõigust ei nõuta makseasutuselt juhul, kui tal ei ole kõnealuste meetmete tõttu võimalik etteteatamata kohapealseid kontrolle teha, nende meetmete kestuse ajal etteteatamata kontrollide tegemist.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. aprill 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1151/2012, põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta (ELT L 343, 14.12.2012, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 18. mai 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1238, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas (ELT L 206, 30.7.2016, lk 15).

4

(5)  Komisjoni 18. mai 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1240, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas (ELT L 206, 30.7.2016, lk 71).

5

---

LISA

| Liikmesriik | Maksimumkogused (tonnides) |
| --- | --- |
| Belgia | 1 130 |
| Bulgaaria | 889 |
| Tšehhi | 1 265 |
| Taani | 4 373 |
| Saksamaa | 21 726 |
| Eesti | 434 |
| Iirimaa | 2 180 |
| Kreeka | 2 121 |
| Hispaania | 4 592 |
| Prantsusmaa | 18 394 |
| Horvaatia | 300 |
| Itaalia | 12 654 |
| Küpros | 270 |
| Läti | 459 |
| Leedu | 978 |
| Luksemburg | 27 |
| Ungari | 809 |
| Malta | 28 |
| Madalmaad | 8 726 |
| Austria | 1 959 |
| Poola | 8 277 |
| Portugal | 775 |
| Rumeenia | 931 |
| Sloveenia | 157 |
| Slovakkia | 413 |
| Soome | 843 |
| Rootsi | 792 |
| Ühendkuningriik | 4 499 |

Liikmesriik

Maksimumkogused (tonnides)

Belgia

1 130

Bulgaaria

889

Tšehhi

1 265

Taani

4 373

Saksamaa

21 726

Eesti

434

Iirimaa

2 180

Kreeka

2 121

Hispaania

4 592

Prantsusmaa

18 394

Horvaatia

300

Itaalia

12 654

Küpros

270

Läti

459

Leedu

978

Luksemburg

27

Ungari

809

Malta

28

Madalmaad

8 726

Austria

1 959

Poola

8 277

Portugal

775

Rumeenia

931

Sloveenia

157

Slovakkia

413

Soome

843

Rootsi

792

Ühendkuningriik

4 499

---

| 4.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 140/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 140/6

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/592,

30. aprill 2020,

ajutiste erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 teatavatest sätetest ja nendega seotud meetmetest, et kõrvaldada puu- ja köögiviljasektoris ning veinisektoris COVID-19 pandeemiast põhjustatud turuhäired

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 219 lõiget 1 koostoimes artikliga 228,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Praegune COVID-19 pandeemia on tekitanud liidu puu- ja köögivilja- ning veiniturul märkimisväärseid häireid. Liikmesriikide võetud meetmed COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks, eelkõige ulatuslikud liikumispiirangud ja suhtlemisdistantsi hoidmine, on toonud kaasa tarneahelate katkemise, puu- ja köögiviljasektori ning veinisektori toodete turustamise oluliste võimaluste ajutise kadumise hulgi- ja jaemüügitasandil ning toitlustussektoris (näiteks restoranide, sööklate, baaride ja hotellide sulgemine). COVID-19 meetmed põhjustavad ka logistikaprobleeme, mille tõttu kannatavad eriti rängalt kergesti riknevad puu- ja köögiviljad ning veinisektor. COVID-19-ga seotud meetmed põhjustavad probleeme ka puu- ja köögiviljade koristamisel ning kõikide veinitootmisega seotud ülesannete täitmisel, kuna napib tööjõudu ja tooted ei jõua tarbijateni tarneahelate katkemise, logistika ning oluliste turustusvõimaluste ajutise kadumise tõttu. Need asjaolud häirivad märkimisväärselt liidu puu- ja köögiviljasektorit ning veinisektorit. Nendes sektorites tegutsevatel põllumajandustootjatel on finantsraskusi ja rahavooprobleeme. |
| --- | --- |

(1)

Praegune COVID-19 pandeemia on tekitanud liidu puu- ja köögivilja- ning veiniturul märkimisväärseid häireid. Liikmesriikide võetud meetmed COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks, eelkõige ulatuslikud liikumispiirangud ja suhtlemisdistantsi hoidmine, on toonud kaasa tarneahelate katkemise, puu- ja köögiviljasektori ning veinisektori toodete turustamise oluliste võimaluste ajutise kadumise hulgi- ja jaemüügitasandil ning toitlustussektoris (näiteks restoranide, sööklate, baaride ja hotellide sulgemine). COVID-19 meetmed põhjustavad ka logistikaprobleeme, mille tõttu kannatavad eriti rängalt kergesti riknevad puu- ja köögiviljad ning veinisektor. COVID-19-ga seotud meetmed põhjustavad probleeme ka puu- ja köögiviljade koristamisel ning kõikide veinitootmisega seotud ülesannete täitmisel, kuna napib tööjõudu ja tooted ei jõua tarbijateni tarneahelate katkemise, logistika ning oluliste turustusvõimaluste ajutise kadumise tõttu. Need asjaolud häirivad märkimisväärselt liidu puu- ja köögiviljasektorit ning veinisektorit. Nendes sektorites tegutsevatel põllumajandustootjatel on finantsraskusi ja rahavooprobleeme.

| (2) | Arvestades liikmesriikides COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud piirangute kestust ja nende tõenäolist jätkumist, logistika- ja tarneahelate pikaajalist katkestust ning tõsist majanduslikku mõju peamistele puu- ja köögiviljasektori ning veinisektori toodete turustamise võimalustele hulgi- ja jaemüügitasandil ning toitlustussektoris, on tõenäoline, et tõsised häired ja nende mõju mõlemal turul jätkuvad ning olukord võib veelgi halveneda. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades liikmesriikides COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud piirangute kestust ja nende tõenäolist jätkumist, logistika- ja tarneahelate pikaajalist katkestust ning tõsist majanduslikku mõju peamistele puu- ja köögiviljasektori ning veinisektori toodete turustamise võimalustele hulgi- ja jaemüügitasandil ning toitlustussektoris, on tõenäoline, et tõsised häired ja nende mõju mõlemal turul jätkuvad ning olukord võib veelgi halveneda.

| (3) | Pidades silmas kõnealust turuhäiret ja asjaolude enneolematut kombinatsiooni, on kõikide liikmesriikide põllumajandustootjatel tekkinud erakordsed raskused määruse (EL) nr 1308/2013 artiklitega 32–38 puu- ja köögiviljasektoris ning artiklitega 39–54 veinisektoris kehtestatud toetuskavade kavandamisel, rakendamisel ja elluviimisel. Neid raskusi on vaja leevendada ning teatavatest kõnealustest sätetest tuleb teha erand. |
| --- | --- |

(3)

Pidades silmas kõnealust turuhäiret ja asjaolude enneolematut kombinatsiooni, on kõikide liikmesriikide põllumajandustootjatel tekkinud erakordsed raskused määruse (EL) nr 1308/2013 artiklitega 32–38 puu- ja köögiviljasektoris ning artiklitega 39–54 veinisektoris kehtestatud toetuskavade kavandamisel, rakendamisel ja elluviimisel. Neid raskusi on vaja leevendada ning teatavatest kõnealustest sätetest tuleb teha erand.

| (4) | Tunnustatud tootjaorganisatsioonid ja tootjaorganisatsioonide liidud võivad oma heakskiidetud rakenduskavade raames rakendada puu- ja köögiviljasektoris kriisi- ja ennetusmeetmeid, mille eesmärk on suurendada vastupanuvõimet turuhäiretele. Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 33 lõike 3 neljandale lõigule ei tohi need kriisiennetus- ja -ohjemeetmed siiski moodusta üle ühe kolmandiku rakenduskava kuludest. Selleks et pakkuda kõnealustele tootjaorganisatsioonidele suuremat paindlikkust ja võimaldada neil suunata rakenduskavade vahendid COVID-19 pandeemiaga seotud meetmetest põhjustatud turuhäiretega tegelemisele, ei tohiks osutatud nõuet 2020. aastal kohaldada. |
| --- | --- |

(4)

Tunnustatud tootjaorganisatsioonid ja tootjaorganisatsioonide liidud võivad oma heakskiidetud rakenduskavade raames rakendada puu- ja köögiviljasektoris kriisi- ja ennetusmeetmeid, mille eesmärk on suurendada vastupanuvõimet turuhäiretele. Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 33 lõike 3 neljandale lõigule ei tohi need kriisiennetus- ja -ohjemeetmed siiski moodusta üle ühe kolmandiku rakenduskava kuludest. Selleks et pakkuda kõnealustele tootjaorganisatsioonidele suuremat paindlikkust ja võimaldada neil suunata rakenduskavade vahendid COVID-19 pandeemiaga seotud meetmetest põhjustatud turuhäiretega tegelemisele, ei tohiks osutatud nõuet 2020. aastal kohaldada.

| (5) | Hinnanguliselt mõjutab hotellide, baaride ja restoranide sulgemine otseselt 30 % liidus tarbitava veini kogusest, mis vastab 50 %-le veini väärtusest. Samuti võib täheldada, et veini tarbimine kodus ei kompenseeri tarbimise vähenemist väljaspool kodu. Ka ei ole võimalik korraldada tavapäraseid pidustusi ja kogunemisi, kus veini tarbitakse, näiteks sünnipäevi või riigipühi. Lisaks on oht, et suve- ja veiniturismi ettevõtmised jäävad ära. Seega suureneb turul veini ülejääk. Viinamarjakasvatajatele ja kogu veinisektorile avaldavad survet ka pandeemiast tingitud tööjõunappus ja logistikaraskused. Eelseisval saagikoristusperioodil seisavad viinamarjakasvatajad silmitsi üha suuremate probleemidega, milleks on madalad hinnad, vähenenud tarbimine, transpordi- ja müügiraskused. |
| --- | --- |

(5)

Hinnanguliselt mõjutab hotellide, baaride ja restoranide sulgemine otseselt 30 % liidus tarbitava veini kogusest, mis vastab 50 %-le veini väärtusest. Samuti võib täheldada, et veini tarbimine kodus ei kompenseeri tarbimise vähenemist väljaspool kodu. Ka ei ole võimalik korraldada tavapäraseid pidustusi ja kogunemisi, kus veini tarbitakse, näiteks sünnipäevi või riigipühi. Lisaks on oht, et suve- ja veiniturismi ettevõtmised jäävad ära. Seega suureneb turul veini ülejääk. Viinamarjakasvatajatele ja kogu veinisektorile avaldavad survet ka pandeemiast tingitud tööjõunappus ja logistikaraskused. Eelseisval saagikoristusperioodil seisavad viinamarjakasvatajad silmitsi üha suuremate probleemidega, milleks on madalad hinnad, vähenenud tarbimine, transpordi- ja müügiraskused.

| (6) | Samal ajal on liidu veinituru olukord 2019. aastal juba niigi raskenenud ning veinivarud on alates 2009. aastast suurimad. Selline areng on peamiselt tingitud 2018. aasta rekordsaagist ja veinitarbimise üldisest vähenemisest liidus. Lisaks on eksporti mõjutanud asjaolu, et Ameerika Ühendriigid, mis on liidu peamine veinieksporditurg, kehtestasid liidu veinidele täiendavad imporditariifid. COVID-19 pandeemia on andnud tundlikule sektorile täiendava löögi ning sektor ei ole enam võimeline oma tooteid tõhusalt turustama ega jaotama – seda peamiselt suurte eksporditurgude sulgumise tõttu ning meetmete tõttu, mis on võetud nõuetekohase isolatsiooni ja liikumispiirangute tagamiseks, see hõlmab eelkõige igasuguse toitlustustegevuse katkestamist ja võimetust tooteid tavaklientidele tarnida. Veinitootmiseks vajalike põhisisendite, näiteks pudelite ja korkide tarne raskused pingestavad veinisektori ettevõtjate tegevust ning takistavad neil müügivalmis veini turule laskmast. |
| --- | --- |

(6)

Samal ajal on liidu veinituru olukord 2019. aastal juba niigi raskenenud ning veinivarud on alates 2009. aastast suurimad. Selline areng on peamiselt tingitud 2018. aasta rekordsaagist ja veinitarbimise üldisest vähenemisest liidus. Lisaks on eksporti mõjutanud asjaolu, et Ameerika Ühendriigid, mis on liidu peamine veinieksporditurg, kehtestasid liidu veinidele täiendavad imporditariifid. COVID-19 pandeemia on andnud tundlikule sektorile täiendava löögi ning sektor ei ole enam võimeline oma tooteid tõhusalt turustama ega jaotama – seda peamiselt suurte eksporditurgude sulgumise tõttu ning meetmete tõttu, mis on võetud nõuetekohase isolatsiooni ja liikumispiirangute tagamiseks, see hõlmab eelkõige igasuguse toitlustustegevuse katkestamist ja võimetust tooteid tavaklientidele tarnida. Veinitootmiseks vajalike põhisisendite, näiteks pudelite ja korkide tarne raskused pingestavad veinisektori ettevõtjate tegevust ning takistavad neil müügivalmis veini turule laskmast.

| (7) | Kui kõrvaldada liidu turult mingigi selline veinikogus, mida ei turustata ja mida ei saa ladustada, peaks see aitama lahendada tõsiseid turuhäireid veinisektoris. Seepärast tuleks COVID-19 pandeemiast põhjustatud kriisi tõttu ajutiselt kehtestada veinisektori toetusprogrammide toetuskõlbliku meetmena veini destilleerimine, aidates nii parandada veinitootjate majandustulemusi. Konkurentsimoonutuste vältimiseks ei tohiks saadud alkoholi kasutada toiduaine- ja joogitööstuses, vaid üksnes tööstuslikel eesmärkidel, sealhulgas desinfitseerimiseks ja farmaatsias, ning energiaga seotud eesmärkidel. |
| --- | --- |

(7)

Kui kõrvaldada liidu turult mingigi selline veinikogus, mida ei turustata ja mida ei saa ladustada, peaks see aitama lahendada tõsiseid turuhäireid veinisektoris. Seepärast tuleks COVID-19 pandeemiast põhjustatud kriisi tõttu ajutiselt kehtestada veinisektori toetusprogrammide toetuskõlbliku meetmena veini destilleerimine, aidates nii parandada veinitootjate majandustulemusi. Konkurentsimoonutuste vältimiseks ei tohiks saadud alkoholi kasutada toiduaine- ja joogitööstuses, vaid üksnes tööstuslikel eesmärkidel, sealhulgas desinfitseerimiseks ja farmaatsias, ning energiaga seotud eesmärkidel.

| (8) | Teine meede, mille abil saab teatavad veinikogused turult ajutiselt kõrvaldada ja majanduslikult elujõulisemat turuolukorda järk-järgult taastada, on kriisiladustamiseks antav toetus. Seepärast tuleks veini kriisiladustamiseks antav toetus lugeda veinisektori toetusprogrammide raames ajutiselt toetuskõlblikuks. Selleks et vältida olukorda, kus sama koguse turult kõrvaldatud veini eest antakse toetust kaks korda, ei tohiks kriisiladustamistoetuse saajad saada veini destilleerimiseks kriisiolukorras toetust veinisektori toetusprogrammide raames ega selleks abi riigilt. |
| --- | --- |

(8)

Teine meede, mille abil saab teatavad veinikogused turult ajutiselt kõrvaldada ja majanduslikult elujõulisemat turuolukorda järk-järgult taastada, on kriisiladustamiseks antav toetus. Seepärast tuleks veini kriisiladustamiseks antav toetus lugeda veinisektori toetusprogrammide raames ajutiselt toetuskõlblikuks. Selleks et vältida olukorda, kus sama koguse turult kõrvaldatud veini eest antakse toetust kaks korda, ei tohiks kriisiladustamistoetuse saajad saada veini destilleerimiseks kriisiolukorras toetust veinisektori toetusprogrammide raames ega selleks abi riigilt.

| (9) | Selleks et aidata ettevõtjatel reageerida praegustele erandlikele asjaoludele ning tulla selles ettearvamatus ja ebakindlas olukorras toime, on asjakohane võimaldada teatavate määruse (EL) nr 1308/2013 kohaste meetmete rakendamisel täiendavat paindlikkust. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et aidata ettevõtjatel reageerida praegustele erandlikele asjaoludele ning tulla selles ettearvamatus ja ebakindlas olukorras toime, on asjakohane võimaldada teatavate määruse (EL) nr 1308/2013 kohaste meetmete rakendamisel täiendavat paindlikkust.

| (10) | Selleks et liikmesriigid saaksid toetada kriisist tõsiselt mõjutatud tootjaid, on vaja eelkõige teha erand määruse (EL) 1308/2013 artikli 44 lõikest 2 seoses kõnealuse määruse artiklis 48 osutatud ühisfondide meetmega ning võimaldada, et kulud, mis on kantud tegevuse neljandal, st 2020. aastal rakendatud meetmete raames, oleksid toetuskõlblikud isegi juhul, kui need kulud kanti enne seda, kui liikmesriik asjaomase toetusprogrammi projekti esitas. See võimaldaks liikmesriikidel anda täiendavat toetust juba loodud ühisfondide halduskulude katmiseks järgmise 12 kuu jooksul 2020. eelarveaastal. Selleks et anda majanduslikult asjakohast toetust erandina artikli 48 lõikest 2, ei tohiks antav toetus väheneda ja peaks ulatuma projekti kolmandal rakendusaastal antava rahastamiseni. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et liikmesriigid saaksid toetada kriisist tõsiselt mõjutatud tootjaid, on vaja eelkõige teha erand määruse (EL) 1308/2013 artikli 44 lõikest 2 seoses kõnealuse määruse artiklis 48 osutatud ühisfondide meetmega ning võimaldada, et kulud, mis on kantud tegevuse neljandal, st 2020. aastal rakendatud meetmete raames, oleksid toetuskõlblikud isegi juhul, kui need kulud kanti enne seda, kui liikmesriik asjaomase toetusprogrammi projekti esitas. See võimaldaks liikmesriikidel anda täiendavat toetust juba loodud ühisfondide halduskulude katmiseks järgmise 12 kuu jooksul 2020. eelarveaastal. Selleks et anda majanduslikult asjakohast toetust erandina artikli 48 lõikest 2, ei tohiks antav toetus väheneda ja peaks ulatuma projekti kolmandal rakendusaastal antava rahastamiseni.

| (11) | Samuti on edaspidi vaja erakorralise meetmena ette näha erand määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 46 lõikest 6, artikli 47 lõigetest 1 ja 3, artikli 49 lõikest 2 ja artikli 50 lõikest 4 ning ajutiselt suurendada liidu maksimaalset toetust sellistele meetmetele nagu viinamarjaistanduste ümberkorraldamine ja muutmine, roheline korje, saagikindlustus ja investeeringud. Need ajutised meetmed on vajalikud, kuna COVID-19 pandeemiaga seotud põhjustel väheneb ettevõtjate sissetulek turu- ja tootmishäirete tõttu praegu ja ka edaspidi märkimisväärselt ja kaasnevad lisakulud. Liidu toetuse suurendamine kõnealustele meetmetele ja sellest tulenevalt toetusesaaja osaluse vähendamine kergendaks mõnevõrra toetusesaajate finantsolukorda. |
| --- | --- |

(11)

Samuti on edaspidi vaja erakorralise meetmena ette näha erand määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 46 lõikest 6, artikli 47 lõigetest 1 ja 3, artikli 49 lõikest 2 ja artikli 50 lõikest 4 ning ajutiselt suurendada liidu maksimaalset toetust sellistele meetmetele nagu viinamarjaistanduste ümberkorraldamine ja muutmine, roheline korje, saagikindlustus ja investeeringud. Need ajutised meetmed on vajalikud, kuna COVID-19 pandeemiaga seotud põhjustel väheneb ettevõtjate sissetulek turu- ja tootmishäirete tõttu praegu ja ka edaspidi märkimisväärselt ja kaasnevad lisakulud. Liidu toetuse suurendamine kõnealustele meetmetele ja sellest tulenevalt toetusesaaja osaluse vähendamine kergendaks mõnevõrra toetusesaajate finantsolukorda.

| (12) | Liidu toetuse suurendamisega kaasnev paindlikkus kujutab endast rahalist toetust, mis siiski ei nõua täiendavat liidupoolset rahastamist, kuna veinisektori riiklike toetusprogrammide suhtes kohaldatakse jätkuvalt määruse (EL) nr 1308/2013 VI lisas sätestatud eelarvepiiranguid. Seega võivad liikmesriigid otsustada eraldada kõnealustele meetmetele suuremaid summasid üksnes kõnealuses lisas sätestatud aastaeelarve piires. Suurema rahastamise eesmärk on toetada sektorit praeguses ebastabiilses turuolukorras, ilma et oleks vaja võtta kasutusele lisavahendeid. |
| --- | --- |

(12)

Liidu toetuse suurendamisega kaasnev paindlikkus kujutab endast rahalist toetust, mis siiski ei nõua täiendavat liidupoolset rahastamist, kuna veinisektori riiklike toetusprogrammide suhtes kohaldatakse jätkuvalt määruse (EL) nr 1308/2013 VI lisas sätestatud eelarvepiiranguid. Seega võivad liikmesriigid otsustada eraldada kõnealustele meetmetele suuremaid summasid üksnes kõnealuses lisas sätestatud aastaeelarve piires. Suurema rahastamise eesmärk on toetada sektorit praeguses ebastabiilses turuolukorras, ilma et oleks vaja võtta kasutusele lisavahendeid.

| (13) | Saagikindlustus kui ennetav vahend on veinisektori toetusprogrammide raames toetuskõlblik, kuna see edendab vastutustundlikku käitumist kriisiolukordades. Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 49 on sätestatud, saagikindlustuse toetuse eesmärk on kaitsta tootjate sissetulekut loodusõnnetustest, halbadest ilmastikutingimustest, haigustest või kahjurite levikust tulenevate kahjude vastu. Võttes arvesse, et COVID-19 pandeemial on veinitootjate sissetulekutele rängad tagajärjed, mis tulenevad mõnikord ületamatutest raskustest kõikidel veini tootmise ja turustamise etappidel, on asjakohane laiendada liidu toetust saagikindlustusele, kui kahjud tulenevad inimesi puudutavast pandeemiast. Samuti on asjakohane sel juhul suurendada ajutiselt liidu toetuse määra kuni 60 %-ni, et mõnevõrra kergendada toetusesaajate finantsolukorda. |
| --- | --- |

(13)

Saagikindlustus kui ennetav vahend on veinisektori toetusprogrammide raames toetuskõlblik, kuna see edendab vastutustundlikku käitumist kriisiolukordades. Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 49 on sätestatud, saagikindlustuse toetuse eesmärk on kaitsta tootjate sissetulekut loodusõnnetustest, halbadest ilmastikutingimustest, haigustest või kahjurite levikust tulenevate kahjude vastu. Võttes arvesse, et COVID-19 pandeemial on veinitootjate sissetulekutele rängad tagajärjed, mis tulenevad mõnikord ületamatutest raskustest kõikidel veini tootmise ja turustamise etappidel, on asjakohane laiendada liidu toetust saagikindlustusele, kui kahjud tulenevad inimesi puudutavast pandeemiast. Samuti on asjakohane sel juhul suurendada ajutiselt liidu toetuse määra kuni 60 %-ni, et mõnevõrra kergendada toetusesaajate finantsolukorda.

| (14) | Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 47 sätestatud rohelist korjet kasutatakse turukorraldusmeetmena, kui on ette näha ülemäärast viinamarjatoodangut. Kõnealuse artikli kohaselt tuleb liidu toetuse saamiseks viinamarjakobarad põllumajandusettevõttes täielikult hävitada või eemaldada. Praeguses olukorras võib viinamarjakasvatajatel olla enneolematult keeruline leida töötajaid, et seda täies mahus teha. Seetõttu on asjakohane teha kõnealusest kohustusest erand ja võimaldada tooreid viinamarjakobaraid hävitada või eemaldada põllumajandusettevõtte ühes osas, tingimusel et seda tehakse kogu maatükil. |
| --- | --- |

(14)

Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 47 sätestatud rohelist korjet kasutatakse turukorraldusmeetmena, kui on ette näha ülemäärast viinamarjatoodangut. Kõnealuse artikli kohaselt tuleb liidu toetuse saamiseks viinamarjakobarad põllumajandusettevõttes täielikult hävitada või eemaldada. Praeguses olukorras võib viinamarjakasvatajatel olla enneolematult keeruline leida töötajaid, et seda täies mahus teha. Seetõttu on asjakohane teha kõnealusest kohustusest erand ja võimaldada tooreid viinamarjakobaraid hävitada või eemaldada põllumajandusettevõtte ühes osas, tingimusel et seda tehakse kogu maatükil.

| (15) | Tungiva ja kiireloomulise vajaduse tõttu, eelkõige võttes arvesse jätkuvaid turuhäireid, nende tõsist mõju puu- ja köögivilja- ning veinisektorile ning nende häirete jätkumist ja olukorra tõenäolist halvenemist, on vaja viivitamata võtta meetmeid turuhäirete negatiivse mõju leevendamiseks. Kui turuhäirete kõrvaldamiseks võetavaid viivitamatuid meetmeid edasi lükata, võivad turuhäired mõlemas sektoris veelgi süveneda ning kahjustada mõlema sektori tootmist ja turutingimusi. Seda silmas pidades tuleks käesolev määrus vastu võtta määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 228 sätestatud kiirmenetlusega. |
| --- | --- |

(15)

Tungiva ja kiireloomulise vajaduse tõttu, eelkõige võttes arvesse jätkuvaid turuhäireid, nende tõsist mõju puu- ja köögivilja- ning veinisektorile ning nende häirete jätkumist ja olukorra tõenäolist halvenemist, on vaja viivitamata võtta meetmeid turuhäirete negatiivse mõju leevendamiseks. Kui turuhäirete kõrvaldamiseks võetavaid viivitamatuid meetmeid edasi lükata, võivad turuhäired mõlemas sektoris veelgi süveneda ning kahjustada mõlema sektori tootmist ja turutingimusi. Seda silmas pidades tuleks käesolev määrus vastu võtta määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 228 sätestatud kiirmenetlusega.

| (16) | Lähtuvalt vajadusest võtta viivitamatuid meetmeid, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(16)

Lähtuvalt vajadusest võtta viivitamatuid meetmeid, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

PUU- JA KÖÖGIVILI

Artikkel 1

Ajutine erand määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 33 lõikest 3

Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 33 lõike 3 neljandast lõigust ei kohaldata kõnealuses sättes osutatud rakenduskava raames kantavate kriisiennetus- ja -ohjamismeetmete kulude puhul 2020. aastal ühe kolmandiku piirangut.

II PEATÜKK

VEIN

1. JAGU

Toetusmeetmed kriisiolukorras

Artikkel 2

Erandid määruse (EL) nr 1308/2013 artiklist 43

Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artiklist 43 võib 2020. eelarveaastal veinisektori toetusprogrammide raames rahastada käesoleva määruse artiklites 3 ja 4 esitatud meetmeid.

Artikkel 3

Veini destilleerimine kriisiolukorras

1.   Toetust võib anda veini destilleerimiseks kooskõlas käesolevas artiklis sätestatud nõuete ja tingimustega. Selline toetus peab olema proportsionaalne.

2.   Alkoholi, mis saadakse toetatud destilleerimisel, millele on osutatud lõikes 1, kasutatakse üksnes tööstuslikul eesmärgil, sealhulgas desinfitseerimiseks või farmaatsiatööstuses, või energia saamiseks, et vältida konkurentsi moonutamist.

3.   Lõikes 1 osutatud toetust saavad viinamarjakasvatajad, kes toodavad või turustavad määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osas loetletud tooteid, veinisektori tootjaorganisatsioonid, kahest või rohkemast tootjaorganisatsioonist koosnevad liidud või tootmisharudevahelised organisatsioonid.

4.   Toetuskõlblikud on üksnes veini tarnimise kulud destilleerijateni ja veini destilleerimise kulud.

5.   Liikmesriigid võivad kehtestada prioriteetsuskriteeriumid ja märkida need toetusprogrammis ära. Sellised prioriteetsuskriteeriumid peavad olema objektiivsed ja mittediskrimineerivad ning nende aluseks peavad olema toetusprogrammi konkreetsed strateegiad ja eesmärgid.

6.   Liikmesriigid kehtestavad lõikes 1 osutatud toetuse taotlemise korra eeskirjad, mis hõlmavad järgmist:

| (a) | füüsilised või juriidilised isikud, kes võivad taotlusi esitada; |
| --- | --- |

(a)

füüsilised või juriidilised isikud, kes võivad taotlusi esitada;

| (b) | taotluste esitamine ja valimine, sealhulgas vähemalt taotluste esitamise, soovituslikult iga kavandatud tegevuse läbivaatamise ning tootjatele valikumenetluse tulemustest teatamise tähtajad; |
| --- | --- |

(b)

taotluste esitamine ja valimine, sealhulgas vähemalt taotluste esitamise, soovituslikult iga kavandatud tegevuse läbivaatamise ning tootjatele valikumenetluse tulemustest teatamise tähtajad;

| (c) | vastavuse kontrollimine lõikes 4 osutatud toetuskõlblike meetmete sätetele ja kuludele ning prioriteetsuskriteeriumidele, juhul kui neid kohaldatakse; |
| --- | --- |

(c)

vastavuse kontrollimine lõikes 4 osutatud toetuskõlblike meetmete sätetele ja kuludele ning prioriteetsuskriteeriumidele, juhul kui neid kohaldatakse;

| (d) | selliste taotluste valimine, mille puhul on vähemalt arvestatud igale prioriteetsuskriteeriumile (kui neid kohaldatakse) omistatud koefitsiendiga; |
| --- | --- |

(d)

selliste taotluste valimine, mille puhul on vähemalt arvestatud igale prioriteetsuskriteeriumile (kui neid kohaldatakse) omistatud koefitsiendiga;

| (e) | ettemaksete tegemise kord ja tagatised. |
| --- | --- |

(e)

ettemaksete tegemise kord ja tagatised.

7.   Liikmesriigid määravad objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel kindlaks toetusesaajatele antava toetuse summa.

8.   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 44 lõikest 3 võivad liikmesriigid maksta käesolevas artiklis osutatud meetmele riiklikku abi kooskõlas liidu riigiabieeskirjadega.

9.   Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/1149 (2) artikleid 1 ja 2, artiklit 43, artikleid 48–54 ja artiklit 56 ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/1150 (3) artikleid 1, 2 ja 3, artikleid 19–23, artikleid 25–31, artikli 32 lõike 1 teist lõiku ja artikleid 33–40 kohaldatakse mutatis mutandis veini destilleerimise toetuse suhtes kriisiolukorras.

Artikkel 4

Veini kriisiladustamise toetus

1.   Veinile võib anda kriisiladustamistoetust kooskõlas käesolevas artiklis sätestatud tingimustega.

2.   Et vältida olukorda, kus sama koguse turult kõrvaldatud veini eest antakse toetust kaks korda, ei tohiks toetusesaajad, kes saavad veinikoguse kriisiladustamise eest toetust, saada toetust sama koguse veini destilleerimiseks kriisiolukorras vastavalt käesoleva määruse artiklile 3 ega riigilt abi veini destilleerimiseks kriisiolukorras vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 216.

3.   Lõikes 1 osutatud toetust saavad viinamarjakasvatajad, kes toodavad või turustavad määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osas loetletud tooteid, veinisektori tootjaorganisatsioonid, kahest või rohkemast tootjaorganisatsioonist koosnevad liidud või tootmisharudevahelised organisatsioonid.

4.   Liikmesriigid kehtestavad lõikes 1 osutatud toetuse taotlemise korra eeskirjad, mis hõlmavad järgmist:

| a) | füüsilised või juriidilised isikud, kes võivad taotlusi esitada; |
| --- | --- |

a)

füüsilised või juriidilised isikud, kes võivad taotlusi esitada;

| b) | taotluste esitamine ja valimine, sealhulgas vähemalt taotluste esitamise, soovituslikult iga kavandatud tegevuse läbivaatamise ning tootjatele valikumenetluse tulemustest teatamise tähtajad; |
| --- | --- |

b)

taotluste esitamine ja valimine, sealhulgas vähemalt taotluste esitamise, soovituslikult iga kavandatud tegevuse läbivaatamise ning tootjatele valikumenetluse tulemustest teatamise tähtajad;

| c) | vastavuse kontrollimine käesolevas artiklis sätestatud toetustingimustele ning prioriteetsuskriteeriumidele, juhul kui neid kohaldatakse; |
| --- | --- |

c)

vastavuse kontrollimine käesolevas artiklis sätestatud toetustingimustele ning prioriteetsuskriteeriumidele, juhul kui neid kohaldatakse;

| d) | selliste taotluste valimine, mille puhul on vähemalt arvestatud igale prioriteetsuskriteeriumile (kui neid kohaldatakse) omistatud koefitsiendiga; |
| --- | --- |

d)

selliste taotluste valimine, mille puhul on vähemalt arvestatud igale prioriteetsuskriteeriumile (kui neid kohaldatakse) omistatud koefitsiendiga;

| e) | ettemaksete tegemise kord ja tagatised. |
| --- | --- |

e)

ettemaksete tegemise kord ja tagatised.

5.   Et teatavaid toetusesaajaid saaks eelistada, võivad liikmesriigid kehtestada prioriteetsuskriteeriumid, tuues need toetusprogrammis välja. Sellised prioriteetsuskriteeriumid peavad olema objektiivsed ja mittediskrimineerivad ning nende aluseks peavad olema toetusprogrammi konkreetsed strateegiad ja eesmärgid.

6.   Liikmesriigid vaatavad taotluse läbi, võttes aluseks taotleja esitatud kavandatud meetmete üksikasjaliku kirjelduse ja nende rakendamise kavandatud tähtajad.

7.   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 44 lõikest 3 võivad liikmesriigid maksta käesolevas artiklis osutatud meetmele riiklikku abi kooskõlas liidu riigiabieeskirjadega.

8.   Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/1149 artikleid 1 ja 2, artiklit 43, artikleid 48–54 ja artiklit 56 ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/1150 artikleid 1, 2 ja 3, artikleid 19–23, artikleid 25–31, artikli 32 lõike 1 teist lõiku ja artikleid 33–40 kohaldatakse mutatis mutandis veini destilleerimise toetuse suhtes kriisiolukorras.

2. JAGU

Erandid eritoetusmeetmetest

Artikkel 5

Erand määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 44 lõikest 2 ja artikli 48 lõikest 2

1.   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 44 lõikest 2 võib 2020. eelarveaastal anda toetust kõnealuse määruse artiklis 48 osutatud ühisfondide loomisel selliste kulude katmiseks, mis enne asjaomaste toetusprogrammide projektide esitamist kanti seoses tegevusega, mille kolmas rakendusaasta lõppes 2019. aastal.

2.   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 48 lõikest 2 võib ühisfondide loomiseks seoses tegevusega, mille kolmas rakendusaasta lõppes 2019. aastal, anda toetust mittekahanevana, et katta fondide halduskulud, ning nii, et see oleks võrdne kolmandal rakendusaastal antud toetusega.

Artikkel 6

Erand määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 46 lõikest 6

Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 46 lõikest 6 ei tohi liidu toetus viinamarjaistanduste ümberkorraldamise ja muutmise tegelike kulude katmiseks ületada 60 %. Vähem arenenud piirkondades viinamarjaistanduste ümberkorraldamise ja muutmise kulude katmiseks antav liidu toetus ei või olla suurem kui 80 %.

Artikkel 7

Erand määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 47 lõigetest 1 ja 3

1.   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 47 lõikest 1 tähendab nn roheline korje 2020. aastal ebaküpsete viinamarjakobarate täielikku hävitamist või eemaldamist kogu põllumajandusettevõttes või selle ühes osas, tingimusel et rohelist korjet tehakse kogu maatükil.

2.   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 47 lõike 3 teisest lausest ei ületa roheliseks korjeks antav toetus 60 % viinamarjakobarate hävitamise või eemaldamise otseste kulude summast ning sellise hävitamise või eemaldamise tõttu saamata jäänud tulust.

Artikkel 8

Erand määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 49 lõikest 2

Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 49 lõike 2 punktist b ei ületa liidu makstav rahaline toetus saagikindlustuse puhul 60 % kindlustusmaksetest, mille tootjad on tasunud, et ennast kindlustada järgmise vastu:

| a) | määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 49 lõike 2 punktis a osutatud kahjud ja muud ebasoodsatest ilmastikutingimustest tulenevad kahjud; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 49 lõike 2 punktis a osutatud kahjud ja muud ebasoodsatest ilmastikutingimustest tulenevad kahjud;

| b) | loomade tekitatud ning taimehaigustest või kahjurite levikust tulenevad kahjud; |
| --- | --- |

b)

loomade tekitatud ning taimehaigustest või kahjurite levikust tulenevad kahjud;

| c) | inimesi puudutavast pandeemiast põhjustatud kahjud. |
| --- | --- |

c)

inimesi puudutavast pandeemiast põhjustatud kahjud.

Artikkel 9

Erand määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 50 lõikest 4

Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 50 lõikest 4 kohaldatakse toetuskõlblike investeerimiskulude puhul liidu toetusele järgmisi ülemmäärasid:

| a) | 60 % vähem arenenud piirkondades; |
| --- | --- |

a)

60 % vähem arenenud piirkondades;

| b) | 50 % muudes kui vähem arenenud piirkondades; |
| --- | --- |

b)

50 % muudes kui vähem arenenud piirkondades;

| c) | 80 % aluslepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimates piirkondades; |
| --- | --- |

c)

80 % aluslepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimates piirkondades;

| d) | 75 % Egeuse mere väikesaartel, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 229/2013 (4) artikli 1 lõikes 2. |
| --- | --- |

d)

75 % Egeuse mere väikesaartel, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 229/2013 (4) artikli 1 lõikes 2.

4

Artikkel 10

Ajutiselt suurendatud liidu toetuse kohaldamine

Artiklit 6, artikli 7 lõiget 2 ning artikleid 8 ja 9 kohaldatakse liikmesriikide pädevate asutuste valitud tegevuse suhtes alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast ja mitte kauem kui 15. oktoobrini 2020.

III PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. aprill 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 15. aprilli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1149, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 veinisektori riiklike toetusprogrammide osas ja muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 555/2008 (ELT L 190, 15.7.2016, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 15. aprilli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1150, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad veinisektori riiklike toetusprogrammide osas (ELT L 190, 15.7.2016, lk 23).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 229/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1405/2006 (ELT L 78, 20.3.2013, lk 41).

4

---

| 4.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 140/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 140/13

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/593,

30. aprill 2020,

millega lubatakse kartulisektoris sõlmida kokkuleppeid ja teha otsuseid turu stabiliseerimise kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 222,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kartulisektori toodangu võib jagada kaheks: peamiselt kodus tarbimiseks ostetav värske kartul ja töötlemiseks ettenähtud kartul, mida kasutatakse loomasöödas ja töödeldud toiduainetes, nagu külmutatud kartul (sh külmutatud krõbekartul), kuivatatud kartul, töödeldud või konservitud kartul. |
| --- | --- |

(1)

Kartulisektori toodangu võib jagada kaheks: peamiselt kodus tarbimiseks ostetav värske kartul ja töötlemiseks ettenähtud kartul, mida kasutatakse loomasöödas ja töödeldud toiduainetes, nagu külmutatud kartul (sh külmutatud krõbekartul), kuivatatud kartul, töödeldud või konservitud kartul.

| (2) | Liidu kartulitoodang on ligikaudu 52 miljonit tonni, millest 19,5 miljonit tonni moodustab töötlemiseks ettenähtud kartul. Liidu suurimad töötlemiseks ettenähtud kartuli tootjad on Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Madalmaad. Töötlemiseks ettenähtud kartuli toodangust ligikaudu 41 % moodustab külmutatud krõbekartul. |
| --- | --- |

(2)

Liidu kartulitoodang on ligikaudu 52 miljonit tonni, millest 19,5 miljonit tonni moodustab töötlemiseks ettenähtud kartul. Liidu suurimad töötlemiseks ettenähtud kartuli tootjad on Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Madalmaad. Töötlemiseks ettenähtud kartuli toodangust ligikaudu 41 % moodustab külmutatud krõbekartul.

| (3) | Liit on töödeldud kartuli netoeksportija. Viimase viie aasta jooksul on Belgiast, Saksamaalt, Prantsusmaalt, Itaaliast ja Madalmaadest kolmandatesse riikidesse eksporditud keskmiselt vähemalt neli miljonit tonni töötlemiseks ettenähtud kartulit töödeldud kartulitoodetena. Külmutatud kartuli ja eelkõige külmutatud krõbekartuli eksport on tavapärastes turutingimustes eriti märkimisväärne: 64 % kogu maailmast eksporditavast külmutatud kartulist on pärit liidust ning külmutatud krõbekartuli ekspordiväärtus liidust kolmandatesse riikidesse oli 2019. aastal hinnanguliselt 1,85 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(3)

Liit on töödeldud kartuli netoeksportija. Viimase viie aasta jooksul on Belgiast, Saksamaalt, Prantsusmaalt, Itaaliast ja Madalmaadest kolmandatesse riikidesse eksporditud keskmiselt vähemalt neli miljonit tonni töötlemiseks ettenähtud kartulit töödeldud kartulitoodetena. Külmutatud kartuli ja eelkõige külmutatud krõbekartuli eksport on tavapärastes turutingimustes eriti märkimisväärne: 64 % kogu maailmast eksporditavast külmutatud kartulist on pärit liidust ning külmutatud krõbekartuli ekspordiväärtus liidust kolmandatesse riikidesse oli 2019. aastal hinnanguliselt 1,85 miljardit eurot.

| (4) | Praeguse COVID-19 pandeemia ja liikmesriikides isikutele kehtestatud ulatuslike liikumispiirangute tõttu saavad töötlemiseks ettenähtud kartuli tootjad tunda majandushäireid, mis põhjustavad rahalisi raskusi ja rahavooprobleeme. |
| --- | --- |

(4)

Praeguse COVID-19 pandeemia ja liikmesriikides isikutele kehtestatud ulatuslike liikumispiirangute tõttu saavad töötlemiseks ettenähtud kartuli tootjad tunda majandushäireid, mis põhjustavad rahalisi raskusi ja rahavooprobleeme.

| (5) | Haiguse leviku ja kehtestatud meetmete tõttu napib kasutatavat tööjõudu ning eelkõige mõjutab see töötlemiseks ettenähtud kartuli tootmist, töötlemist ja transportimist. |
| --- | --- |

(5)

Haiguse leviku ja kehtestatud meetmete tõttu napib kasutatavat tööjõudu ning eelkõige mõjutab see töötlemiseks ettenähtud kartuli tootmist, töötlemist ja transportimist.

| (6) | Restoranide ja muude külalismajandusasutuste, näiteks kooli- ja asutuste sööklate kohustuslik sulgemine ning selliste spordi- ja meelelahutusürituste nagu kultuuri- ja vabaõhufestivalide, sporditurniiride tühistamine liidus ja kolmandates riikides on samuti põhjustanud külalismajanduse toimimise seisaku ning selle tagajärjel on nõudlus kartulitoodete järele märgatavalt muutunud. Kuna tarbijad suurel määral ei söö enam kodust väljas ega osta kiirtoitu, on suurenenud nõudlus pigem kodus valmistamiseks ettenähtud värske kartuli järele. Kuigi teatavate töödeldud kartulitoodete, näiteks krõbekartuli ja kuivpüree tarbimine on suurenenud, ei saa sellega kompenseerida nõudluse vähenemist külalismajandus- ja toitlustussektoris. |
| --- | --- |

(6)

Restoranide ja muude külalismajandusasutuste, näiteks kooli- ja asutuste sööklate kohustuslik sulgemine ning selliste spordi- ja meelelahutusürituste nagu kultuuri- ja vabaõhufestivalide, sporditurniiride tühistamine liidus ja kolmandates riikides on samuti põhjustanud külalismajanduse toimimise seisaku ning selle tagajärjel on nõudlus kartulitoodete järele märgatavalt muutunud. Kuna tarbijad suurel määral ei söö enam kodust väljas ega osta kiirtoitu, on suurenenud nõudlus pigem kodus valmistamiseks ettenähtud värske kartuli järele. Kuigi teatavate töödeldud kartulitoodete, näiteks krõbekartuli ja kuivpüree tarbimine on suurenenud, ei saa sellega kompenseerida nõudluse vähenemist külalismajandus- ja toitlustussektoris.

| (7) | Edasist hinnalangust oodates tühistavad ostjad liidus ja maailmaturul ka lepinguid ning viivitavad uute lepingute sõlmimisega. Peale selle mõjutavad eksporti logistikaprobleemid, kuna COVID-19 pandeemia algus Hiinas on põhjustanud sadamates ja ka mujal märkimisväärseid ummikuid. Periood, mil üha rohkem saadetisi on tühistatud, peaks jätkuma vähemalt kuni 2020. aasta juunini, mis tähendab seda, et eelkõige värskete ja külmutatud toiduainete jaoks on konteinereid vähem saadaval, hinnad tõusevad märkimisväärselt ja eksportijate saadetised lükkuvad edasi. Alates 2020. aasta märtsi neljandast nädalast on töötlemiseks ettenähtud kartuli liidu tootjad teatanud liikmesriikidevaheliste tehingute arvu vähenemisest vahemikus 25–47 % ja ekspordi vähenemisest kolmandatesse riikidesse vahemikus 30–65 %. |
| --- | --- |

(7)

Edasist hinnalangust oodates tühistavad ostjad liidus ja maailmaturul ka lepinguid ning viivitavad uute lepingute sõlmimisega. Peale selle mõjutavad eksporti logistikaprobleemid, kuna COVID-19 pandeemia algus Hiinas on põhjustanud sadamates ja ka mujal märkimisväärseid ummikuid. Periood, mil üha rohkem saadetisi on tühistatud, peaks jätkuma vähemalt kuni 2020. aasta juunini, mis tähendab seda, et eelkõige värskete ja külmutatud toiduainete jaoks on konteinereid vähem saadaval, hinnad tõusevad märkimisväärselt ja eksportijate saadetised lükkuvad edasi. Alates 2020. aasta märtsi neljandast nädalast on töötlemiseks ettenähtud kartuli liidu tootjad teatanud liikmesriikidevaheliste tehingute arvu vähenemisest vahemikus 25–47 % ja ekspordi vähenemisest kolmandatesse riikidesse vahemikus 30–65 %.

| (8) | Selle tulemusena on nõudlus värske kartuli järele praeguses etapis küll suurenenud, kuid järsult on vähenenud nõudlus töötlemiseks ettenähtud kartuli järele, millel on vahetu ja ränk mõju turule. Nõudluse järsk vähenemine puudutab eelkõige (kuid mitte ainult) töötlemiseks ettenähtud kartulit, mida tavaliselt kasutatakse külmutatud krõbekartulis, muudes tükeldatud kartulites ja vaakumpakendis toodetes, mida tavaliselt tarbitakse kiirtoidukohtades ja restoranides. Värske kartuli ja töötlemiseks ettenähtud kartuli erinevate omaduste tõttu ei saa transformatsiooniks ettenähtud kartulit müüa värske kartuli turul. Tehingute puudumise tõttu on futuuriturgudel hinnad märkimisväärselt langenud ja nii olid 2020. aasta aprillis hinnad 90 % madalamad kui 2020. aasta jaanuaris noteeritud hinnad. Tehingute seiskumise tõttu ei ole mõnes tootjaliikmesriigis (nt Belgias ja Prantsusmaal) enam teatava töötlemiseks ettenähtud kartuli hinnanoteeringuid, mis näitab tehingute mahu ja väärtuse järsku vähenemist. Teistes liikmesriikides (nt Saksamaal ja Madalmaades) on teatatud töötlemiseks ettenähtud kartuli hinna 90 % langusest. |
| --- | --- |

(8)

Selle tulemusena on nõudlus värske kartuli järele praeguses etapis küll suurenenud, kuid järsult on vähenenud nõudlus töötlemiseks ettenähtud kartuli järele, millel on vahetu ja ränk mõju turule. Nõudluse järsk vähenemine puudutab eelkõige (kuid mitte ainult) töötlemiseks ettenähtud kartulit, mida tavaliselt kasutatakse külmutatud krõbekartulis, muudes tükeldatud kartulites ja vaakumpakendis toodetes, mida tavaliselt tarbitakse kiirtoidukohtades ja restoranides. Värske kartuli ja töötlemiseks ettenähtud kartuli erinevate omaduste tõttu ei saa transformatsiooniks ettenähtud kartulit müüa värske kartuli turul. Tehingute puudumise tõttu on futuuriturgudel hinnad märkimisväärselt langenud ja nii olid 2020. aasta aprillis hinnad 90 % madalamad kui 2020. aasta jaanuaris noteeritud hinnad. Tehingute seiskumise tõttu ei ole mõnes tootjaliikmesriigis (nt Belgias ja Prantsusmaal) enam teatava töötlemiseks ettenähtud kartuli hinnanoteeringuid, mis näitab tehingute mahu ja väärtuse järsku vähenemist. Teistes liikmesriikides (nt Saksamaal ja Madalmaades) on teatatud töötlemiseks ettenähtud kartuli hinna 90 % langusest.

| (9) | Peale selle on praegu ladudes suured kogused töötlemiseks ettenähtud kartulit. 2019. aasta koristusaja saagist on hinnanguliselt vähemalt 2 650 000 tonni töötlemiseks ettenähtud kartulit (väärtus 400 miljonit eurot) käesoleva aasta juulis lõppeva 2020. aasta koristusaja lõpuks endiselt ladudes. Töötlemiseks ettenähtud kartul, mis koristati 2019. aasta oktoobris/novembris ja mis on endiselt ladustatud, on kvaliteedi halvenemise tõttu varsti kasutuskõlbmatu. 2020. aasta koristusaja saagist töötlemiseks ettenähtud kartuli ära mahutamiseks peavad tootjad hävitama osa järelejäänud varudest, mida ei ole võimalik õigeaegselt töödelda. Kuna tootjad peavad maksma toodangu transpordi- ja hävitamiskulud, on oht, et hävitamise asemel laotatakse töötlemiseks ettenähtud kartul viimase võimalusena hoopis põllule. Töötlemiseks ettenähtud kartuli põllule laotamine võib põhjustada pikaajalist keskkonna- ja fütosanitaarset mõju, sest lisaks muudele põllukultuuridele hakkab ka selline kartul põllul idanema, põhjustades haigusi, mille tagajärjel võib pinnas pikaajaliselt saastuda ja tekib püsiv oht uute põldude jaoks. |
| --- | --- |

(9)

Peale selle on praegu ladudes suured kogused töötlemiseks ettenähtud kartulit. 2019. aasta koristusaja saagist on hinnanguliselt vähemalt 2 650 000 tonni töötlemiseks ettenähtud kartulit (väärtus 400 miljonit eurot) käesoleva aasta juulis lõppeva 2020. aasta koristusaja lõpuks endiselt ladudes. Töötlemiseks ettenähtud kartul, mis koristati 2019. aasta oktoobris/novembris ja mis on endiselt ladustatud, on kvaliteedi halvenemise tõttu varsti kasutuskõlbmatu. 2020. aasta koristusaja saagist töötlemiseks ettenähtud kartuli ära mahutamiseks peavad tootjad hävitama osa järelejäänud varudest, mida ei ole võimalik õigeaegselt töödelda. Kuna tootjad peavad maksma toodangu transpordi- ja hävitamiskulud, on oht, et hävitamise asemel laotatakse töötlemiseks ettenähtud kartul viimase võimalusena hoopis põllule. Töötlemiseks ettenähtud kartuli põllule laotamine võib põhjustada pikaajalist keskkonna- ja fütosanitaarset mõju, sest lisaks muudele põllukultuuridele hakkab ka selline kartul põllul idanema, põhjustades haigusi, mille tagajärjel võib pinnas pikaajaliselt saastuda ja tekib püsiv oht uute põldude jaoks.

| (10) | Eespool kirjeldatud asjaolude tõttu võib öelda, et tegemist on turu tõsise tasakaalustamatusega. |
| --- | --- |

(10)

Eespool kirjeldatud asjaolude tõttu võib öelda, et tegemist on turu tõsise tasakaalustamatusega.

| (11) | Selleks et kartulitootjad suudaks leida tasakaalu ajal, kui turul tasakaal suuresti puudub, on asjakohane lubada põllumajandustootjatel, põllumajandustootjate liitudel või sellistest liitudest moodustatud ühendustel, tunnustatud tootjaorganisatsioonidel, tunnustatud tootjaorganisatsioonide liitudel ja tunnustatud tootmisharudevahelistel organisatsioonidel sõlmida ajutiselt kokkuleppeid ja teha otsuseid töötlemiseks ettenähtud kartuli kohta kuueks kuuks. Kõnealused meetmed hõlmavad järgmist: i) turult kõrvaldamine ja tasuta jagamine; ii) transformatsioon ja töötlemine; iii) ladustamine; iv) ühine edendamine ning v) tootmise ajutine kavandamine. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et kartulitootjad suudaks leida tasakaalu ajal, kui turul tasakaal suuresti puudub, on asjakohane lubada põllumajandustootjatel, põllumajandustootjate liitudel või sellistest liitudest moodustatud ühendustel, tunnustatud tootjaorganisatsioonidel, tunnustatud tootjaorganisatsioonide liitudel ja tunnustatud tootmisharudevahelistel organisatsioonidel sõlmida ajutiselt kokkuleppeid ja teha otsuseid töötlemiseks ettenähtud kartuli kohta kuueks kuuks. Kõnealused meetmed hõlmavad järgmist: i) turult kõrvaldamine ja tasuta jagamine; ii) transformatsioon ja töötlemine; iii) ladustamine; iv) ühine edendamine ning v) tootmise ajutine kavandamine.

| (12) | Töötlemiseks ettenähtud kartulit käsitlevad kokkulepped ja otsused võivad hõlmata järgmist: i) kartuli turult kõrvaldamine toote nõuetekohaseks hävitamiseks või tasuta jagamiseks toidupankadele või avalik-õiguslikele asutustele; ii) kartuli töötlemine muuks otstarbeks, näiteks loomasöödaks või metaankääritamiseks; iii) ladustamismahtude loomine ja leidmine ning kartuli pikemaks ladustamisajaks ettevalmistamine; iv) töödeldud kartulitoodete tarbimise edendamine ning v) meetmete kavandamine uute põldude mahtude vähendamiseks ning 2020. aasta koristusaja kartuli kohta sõlmitud kehtivate lepingute kohandamine. |
| --- | --- |

(12)

Töötlemiseks ettenähtud kartulit käsitlevad kokkulepped ja otsused võivad hõlmata järgmist: i) kartuli turult kõrvaldamine toote nõuetekohaseks hävitamiseks või tasuta jagamiseks toidupankadele või avalik-õiguslikele asutustele; ii) kartuli töötlemine muuks otstarbeks, näiteks loomasöödaks või metaankääritamiseks; iii) ladustamismahtude loomine ja leidmine ning kartuli pikemaks ladustamisajaks ettevalmistamine; iv) töödeldud kartulitoodete tarbimise edendamine ning v) meetmete kavandamine uute põldude mahtude vähendamiseks ning 2020. aasta koristusaja kartuli kohta sõlmitud kehtivate lepingute kohandamine.

| (13) | Töötlemiseks ettenähtud kartulit käsitlevaid kokkuleppeid või otsuseid tuleks ajutiselt lubada kuueks kuuks. Kuna see on ajavahemik, mil tuleb hallata olemasolevaid kartulivarusid 2019. aasta koristusaja saagist ja sellel suvel võtta üles 2020. aasta koristusaja kartul, on võetavatel meetmetel sel ajavahemikul eeldatavasti kõige suurem mõju. |
| --- | --- |

(13)

Töötlemiseks ettenähtud kartulit käsitlevaid kokkuleppeid või otsuseid tuleks ajutiselt lubada kuueks kuuks. Kuna see on ajavahemik, mil tuleb hallata olemasolevaid kartulivarusid 2019. aasta koristusaja saagist ja sellel suvel võtta üles 2020. aasta koristusaja kartul, on võetavatel meetmetel sel ajavahemikul eeldatavasti kõige suurem mõju.

| (14) | Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 222 lõike 1 esimesele lõigule lubatakse kokkuleppeid sõlmida ja otsuseid teha siis, kui see ei kahjusta siseturu toimimist ning kõnealuste kokkulepete ja otsuste eesmärk on üksnes stabiliseerida sektorit. Neid eritingimusi ei kohaldata selliste kokkulepete ega otsuste suhtes, mis otseselt või kaudselt võivad põhjustada turgude jagunemist, kodakondsuse alusel diskrimineerimist või hindade kindlaksmääramist. Kui kokkulepped ja otsused ei vasta või enam ei vasta nendele tingimustele, kohaldatakse nende kokkulepete ja otsuste suhtes aluslepingu artikli 101 lõiget 1. |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 222 lõike 1 esimesele lõigule lubatakse kokkuleppeid sõlmida ja otsuseid teha siis, kui see ei kahjusta siseturu toimimist ning kõnealuste kokkulepete ja otsuste eesmärk on üksnes stabiliseerida sektorit. Neid eritingimusi ei kohaldata selliste kokkulepete ega otsuste suhtes, mis otseselt või kaudselt võivad põhjustada turgude jagunemist, kodakondsuse alusel diskrimineerimist või hindade kindlaksmääramist. Kui kokkulepped ja otsused ei vasta või enam ei vasta nendele tingimustele, kohaldatakse nende kokkulepete ja otsuste suhtes aluslepingu artikli 101 lõiget 1.

| (15) | Käesoleva määrusega antud luba peaks hõlmama liidu territooriumi, kuna turg on suuresti tasakaalust väljas kogu liidus. |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega antud luba peaks hõlmama liidu territooriumi, kuna turg on suuresti tasakaalust väljas kogu liidus.

| (16) | Selleks et liikmesriikidel oleks võimalik hinnata, kas töötlemiseks ettenähtud kartulit käsitlevad kokkulepped ja otsused kahjustavad siseturu toimimist või mitte ning kas nende eesmärk on üksnes stabiliseerida kartulisektorit, tuleks teave sõlmitud kokkulepete ja tehtud otsuste, nendega hõlmatud tootmismahu ning nende kokkulepete ja otsuste kehtivuse aja kohta edastada selle liikmesriigi pädevatele asutustele, k.a sealsed konkurentsiasutused, kelle puhul on kõnealuste kokkulepete ja otsustega hõlmatud suurim osakaal eeldatavast kartuli tootmismahust. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et liikmesriikidel oleks võimalik hinnata, kas töötlemiseks ettenähtud kartulit käsitlevad kokkulepped ja otsused kahjustavad siseturu toimimist või mitte ning kas nende eesmärk on üksnes stabiliseerida kartulisektorit, tuleks teave sõlmitud kokkulepete ja tehtud otsuste, nendega hõlmatud tootmismahu ning nende kokkulepete ja otsuste kehtivuse aja kohta edastada selle liikmesriigi pädevatele asutustele, k.a sealsed konkurentsiasutused, kelle puhul on kõnealuste kokkulepete ja otsustega hõlmatud suurim osakaal eeldatavast kartuli tootmismahust.

| (17) | Võttes arvesse turu tõsist tasakaalustamatust, vajadust tegelda kiiresti järelejäänud kartulivarudega ning kartuli tavapärase koristamise, ladustamise ja töötlemiseni jõudmist, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist. |
| --- | --- |

(17)

Võttes arvesse turu tõsist tasakaalustamatust, vajadust tegelda kiiresti järelejäänud kartulivarudega ning kartuli tavapärase koristamise, ladustamise ja töötlemiseni jõudmist, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist.

| (18) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 152 lõike 1a, artikli 209 lõike 1 ja artikli 210 lõike 1 kohaldamist, võivad põllumajandustootjad, põllumajandustootjate liidud, sellistest liitudest moodustatud ühendused, tunnustatud tootjaorganisatsioonid, tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidud ja tunnustatud tootmisharudevahelised organisatsioonid sõlmida kokkuleppeid töötlemiseks ettenähtud kartuli kohta ning teha ühisotsuseid töötlemiseks ettenähtud kartuli turult kõrvaldamise, tasuta jagamise, transformatsiooni ja töötlemise, ladustamise, ühise müügiedenduse ja tootmise ajutise kavandamise kohta kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

Artikkel 2

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et artiklis 1 osutatud kokkulepped ja otsused ei kahjusta siseturu nõuetekohast toimimist ja nende eesmärk on üksnes stabiliseerida kartulisektorit.

Artikkel 3

Käesoleva loa geograafiline kohaldamisala on liidu territoorium.

Artikkel 4

1.   Kohe pärast artiklis 1 osutatud kokkulepete sõlmimist või otsuste tegemist teatavad asjaomased põllumajandustootjad, põllumajandustootjate liidud, sellistest liitudest moodustatud ühendused, tunnustatud tootjaorganisatsioonid, tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidud ja tunnustatud tootmisharudevahelised organisatsioonid nendest kokkulepetest ja otsustest selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kelle puhul on kõnealuste kokkulepete ja otsustega hõlmatud eeldatavalt suurim osakaal kartuli tootmismahust, ning esitavad nende kokkulepete ja otsuste kohta järgmise teabe:

| a) | hinnanguline kokkulepete ja otsustega hõlmatud tootmismaht; |
| --- | --- |

a)

hinnanguline kokkulepete ja otsustega hõlmatud tootmismaht;

| b) | eeldatav rakendamisperiood. |
| --- | --- |

b)

eeldatav rakendamisperiood.

2.   Hiljemalt 25 päeva pärast artiklis 1 osutatud kuuekuulise perioodi lõppu teatavad asjaomased põllumajandustootjad, põllumajandustootjate liidud, sellistest liitudest moodustatud ühendused, tunnustatud tootjaorganisatsioonid, tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidud ja tunnustatud tootmisharudevahelised organisatsioonid käesoleva artikli lõikes 1 osutatud pädevatele asutustele kokkulepete või otsustega tegelikult hõlmatud kartuli tootmismahu.

3.   Vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2017/1185 (2) edastavad liikmesriigid komisjonile järgmise teabe:

| a) | hiljemalt viis päeva pärast iga ühekuulise perioodi lõppu kokkulepped ja otsused, millest on neile kõnealuse ajavahemiku jooksul lõike 1 kohaselt teatatud; |
| --- | --- |

a)

hiljemalt viis päeva pärast iga ühekuulise perioodi lõppu kokkulepped ja otsused, millest on neile kõnealuse ajavahemiku jooksul lõike 1 kohaselt teatatud;

| b) | hiljemalt 30 päeva pärast artiklis 1 osutatud kuuekuulise perioodi lõppu ülevaade kõnealuse perioodi jooksul rakendatud kokkulepetest ja otsustest. |
| --- | --- |

b)

hiljemalt 30 päeva pärast artiklis 1 osutatud kuuekuulise perioodi lõppu ülevaade kõnealuse perioodi jooksul rakendatud kokkulepetest ja otsustest.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. aprill 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 20. aprilli 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1185, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) nr 1307/2013 ja (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses komisjonile edastatava teabe ja dokumentidega ning millega muudetakse mitut komisjoni määrust ja tunnistatakse mitu määrust kehtetuks (ELT L 171, 4.7.2017, lk 113).

2

---

| 4.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 140/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 140/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/594,

30. aprill 2020,

millega lubatakse eluspuude ja muude taimede, taimesibulate, -juurte ja muu sellise, lõikelillede ja dekoratiivse taimmaterjali sektoris sõlmida kokkuleppeid ja teha otsuseid turu stabiliseerimise meetmete kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 222,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit on eluspuude ja muude taimede, taimesibulate, -juurte ja muu sellise, lõikelillede ja dekoratiivse taimmaterjali (edaspidi „elustaimed ja lilled“) juhtiv tootja. Liidu vastava toodangu koguväärtus 2019. aastal oli 20 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(1)

Liit on eluspuude ja muude taimede, taimesibulate, -juurte ja muu sellise, lõikelillede ja dekoratiivse taimmaterjali (edaspidi „elustaimed ja lilled“) juhtiv tootja. Liidu vastava toodangu koguväärtus 2019. aastal oli 20 miljardit eurot.

| (2) | Ligikaudu 85 % liidu elustaimede ja lillede toodangust suunatakse siseturule, samas kui ülejäänud 15 % eksporditakse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(2)

Ligikaudu 85 % liidu elustaimede ja lillede toodangust suunatakse siseturule, samas kui ülejäänud 15 % eksporditakse kolmandatesse riikidesse.

| (3) | Elustaimede ja lillede sektori omavahel tihedalt seotud tarneahel sõltub sujuvast ja tõhusalt organiseeritud logistikast, et tagada selliste toodete toimiv turusüsteem, mis on suures osas paratamatult kiiresti riknevad. |
| --- | --- |

(3)

Elustaimede ja lillede sektori omavahel tihedalt seotud tarneahel sõltub sujuvast ja tõhusalt organiseeritud logistikast, et tagada selliste toodete toimiv turusüsteem, mis on suures osas paratamatult kiiresti riknevad.

| (4) | Peale selle on elustaimede ja lillede tootmine ja müük hooajaline. Enamik elustaimi ja lilli toodetakse kevadel konkreetseteks sündmusteks, nagu emadepäev või lihavõtted, ning hooajalisele nõudlusele reageerimiseks kasvatatakse toataimi spetsiaalselt väiksemates pottides. Müügi tipphetk on tavaliselt kevadel. Mõne allsektori puhul (nt iga-aastased peenralilletaimed ja lõikelilled) toimub 40–80 % müügist märtsist juunini. |
| --- | --- |

(4)

Peale selle on elustaimede ja lillede tootmine ja müük hooajaline. Enamik elustaimi ja lilli toodetakse kevadel konkreetseteks sündmusteks, nagu emadepäev või lihavõtted, ning hooajalisele nõudlusele reageerimiseks kasvatatakse toataimi spetsiaalselt väiksemates pottides. Müügi tipphetk on tavaliselt kevadel. Mõne allsektori puhul (nt iga-aastased peenralilletaimed ja lõikelilled) toimub 40–80 % müügist märtsist juunini.

| (5) | Praeguse COVID-19 pandeemia ja liikmesriikides inimestele kehtestatud ulatuslike liikumispiirangute tõttu on elustaimede ja lillede sektoris tekkinud majandushäired, mis põhjustavad tootjatele rahalisi raskusi ja rahavooprobleeme. |
| --- | --- |

(5)

Praeguse COVID-19 pandeemia ja liikmesriikides inimestele kehtestatud ulatuslike liikumispiirangute tõttu on elustaimede ja lillede sektoris tekkinud majandushäired, mis põhjustavad tootjatele rahalisi raskusi ja rahavooprobleeme.

| (6) | Haiguse leviku ja kehtestatud meetmete tõttu napib kasutatavat tööjõudu (eriti transpordi puhul) ning eelkõige mõjutab see elustaimede ja lillede tootmist, korjamist, enampakkumisel müümist ja müüki. |
| --- | --- |

(6)

Haiguse leviku ja kehtestatud meetmete tõttu napib kasutatavat tööjõudu (eriti transpordi puhul) ning eelkõige mõjutab see elustaimede ja lillede tootmist, korjamist, enampakkumisel müümist ja müüki.

| (7) | Aga ka väliturgude, aianduskeskuste ja spetsialiseerunud jaemüügikaupluste kohustuslik sulgemine, külalismajandusettevõtete sulgemine ning ürituste ja pidustuste tühistamine on põhjustanud elustaimede ja lillede sektori toimimise seisaku. Aianduskeskuste ja spetsialiseerunud jaemüügikaupluste osalise taasavamisega mõnes liikmesriigis ei saa seda olukorda oluliselt muuta, sest omavahel väga tihedalt seotud tarneahel sõltub toimivast logistikast ja piiratud mahutavusega ladustamisrajatistest. Eeldatavasti jäävad lähikuudel kehtima suhtlemisdistantsi hoidmise meetmed, mis mõjutavad jätkuvalt nii transpordilogistikat kui ka müüki, sest korraga saab kauplusse siseneda väike hulk tarbijaid. Pealegi on juba tühistatud suured üritused (nt lähikuudel toimuvad iga-aastased aiandusnäitused) ning ära jäetakse ka muud seltskonnasündmused, mille puhul tavaliselt on vaja lillekaunistusi (nt pulmad). |
| --- | --- |

(7)

Aga ka väliturgude, aianduskeskuste ja spetsialiseerunud jaemüügikaupluste kohustuslik sulgemine, külalismajandusettevõtete sulgemine ning ürituste ja pidustuste tühistamine on põhjustanud elustaimede ja lillede sektori toimimise seisaku. Aianduskeskuste ja spetsialiseerunud jaemüügikaupluste osalise taasavamisega mõnes liikmesriigis ei saa seda olukorda oluliselt muuta, sest omavahel väga tihedalt seotud tarneahel sõltub toimivast logistikast ja piiratud mahutavusega ladustamisrajatistest. Eeldatavasti jäävad lähikuudel kehtima suhtlemisdistantsi hoidmise meetmed, mis mõjutavad jätkuvalt nii transpordilogistikat kui ka müüki, sest korraga saab kauplusse siseneda väike hulk tarbijaid. Pealegi on juba tühistatud suured üritused (nt lähikuudel toimuvad iga-aastased aiandusnäitused) ning ära jäetakse ka muud seltskonnasündmused, mille puhul tavaliselt on vaja lillekaunistusi (nt pulmad).

| (8) | Edasist hinnalangust oodates tühistavad ostjad liidus ja maailmaturul ka lepinguid ning viivitavad uute lepingute sõlmimisega. Peale selle mõjutavad eksporti logistikaprobleemid, kuna COVID-19 pandeemia algus Hiinas on põhjustanud sadamates ja ka mujal märkimisväärseid ummikuid. Periood, mil üha rohkem saadetisi on tühistatud, peaks jätkuma vähemalt kuni 2020. aasta juunini, mis tähendab seda, et konteinereid on vähem saadaval, hinnad tõusevad märkimisväärselt ja eksportijate saadetised lükkuvad edasi. |
| --- | --- |

(8)

Edasist hinnalangust oodates tühistavad ostjad liidus ja maailmaturul ka lepinguid ning viivitavad uute lepingute sõlmimisega. Peale selle mõjutavad eksporti logistikaprobleemid, kuna COVID-19 pandeemia algus Hiinas on põhjustanud sadamates ja ka mujal märkimisväärseid ummikuid. Periood, mil üha rohkem saadetisi on tühistatud, peaks jätkuma vähemalt kuni 2020. aasta juunini, mis tähendab seda, et konteinereid on vähem saadaval, hinnad tõusevad märkimisväärselt ja eksportijate saadetised lükkuvad edasi.

| (9) | Selline pakkumise ja nõudluse tasakaalustamatus põhjustab elustaimede ja lillede sektoris majandushäireid. Selle tasakaalustamatuse tõttu on järsult vähenenud nõudlus elustaimede ja lillede järele, millel on otsene ja tõsine mõju turule. Üldine nõudlus elustaimede ja lilletoodete järele liidu turul on vähenenud 80 %. Oksjonitel toimuvat kauplemist on tabanud ränk löök. Kogu liidu müügist 35 % hõlmava Madalmaade oksjonituru käive oli 2020. aasta märtsi keskel vähenenud 85 %. Vaatamata Madalmaade oksjonituru mõningasele taastumisele on selle käive siiski 30 % väiksem kui 2019. aasta aprilli keskel. Teistes liikmesriikides (nt Belgias ja Prantsusmaal) on oksjonimajad ja hulgimüügiturud suletud. Lisaks on teatavates liikmesriikides (nt Madalmaades) teatatud ladustamiseks kõlbmatute peenralilletaimede ning kiiresti riknevate ja hooajaliste lõikelillede ulatuslikust hävitamisest. See on põhjustanud hindade järsu languse Madalmaade oksjonitel. 2020. aasta 16.–22. märtsi nädalal, kui turg kokku kukkus, olid hinnad ligikaudu 60 % madalamad kui 2019. aasta samal nädalal. Lisaks olid hinnad nädalatel 23.–29. märts, 30. märts – 5. aprill ja 6.–12. aprill 2020 endiselt 23–36 % madalamad kui 2019. aasta samadel nädalatel. |
| --- | --- |

(9)

Selline pakkumise ja nõudluse tasakaalustamatus põhjustab elustaimede ja lillede sektoris majandushäireid. Selle tasakaalustamatuse tõttu on järsult vähenenud nõudlus elustaimede ja lillede järele, millel on otsene ja tõsine mõju turule. Üldine nõudlus elustaimede ja lilletoodete järele liidu turul on vähenenud 80 %. Oksjonitel toimuvat kauplemist on tabanud ränk löök. Kogu liidu müügist 35 % hõlmava Madalmaade oksjonituru käive oli 2020. aasta märtsi keskel vähenenud 85 %. Vaatamata Madalmaade oksjonituru mõningasele taastumisele on selle käive siiski 30 % väiksem kui 2019. aasta aprilli keskel. Teistes liikmesriikides (nt Belgias ja Prantsusmaal) on oksjonimajad ja hulgimüügiturud suletud. Lisaks on teatavates liikmesriikides (nt Madalmaades) teatatud ladustamiseks kõlbmatute peenralilletaimede ning kiiresti riknevate ja hooajaliste lõikelillede ulatuslikust hävitamisest. See on põhjustanud hindade järsu languse Madalmaade oksjonitel. 2020. aasta 16.–22. märtsi nädalal, kui turg kokku kukkus, olid hinnad ligikaudu 60 % madalamad kui 2019. aasta samal nädalal. Lisaks olid hinnad nädalatel 23.–29. märts, 30. märts – 5. aprill ja 6.–12. aprill 2020 endiselt 23–36 % madalamad kui 2019. aasta samadel nädalatel.

| (10) | Eespool kirjeldatud asjaolude tõttu võib öelda, et tegemist on turu tõsise tasakaalustamatusega. |
| --- | --- |

(10)

Eespool kirjeldatud asjaolude tõttu võib öelda, et tegemist on turu tõsise tasakaalustamatusega.

| (11) | Selleks et elustaimede ja lillede sektor suudaks leida tasakaalu ajal, kui turul tasakaal suuresti puudub, on asjakohane lubada põllumajandustootjatel, põllumajandustootjate liitudel, sellistest liitudest moodustatud ühendustel, tunnustatud tootjaorganisatsioonidel, tunnustatud tootjaorganisatsioonide liitudel ja tunnustatud tootmisharudevahelistel organisatsioonidel sõlmida kokkuleppeid ja teha otsuseid elustaimede ja lillede kohta kuueks kuuks. Meetmed hõlmavad järgmist: i) turult kõrvaldamine või tasuta jagamine; ii) ühine edendamine ning iii) tootmise ajutine kavandamine. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et elustaimede ja lillede sektor suudaks leida tasakaalu ajal, kui turul tasakaal suuresti puudub, on asjakohane lubada põllumajandustootjatel, põllumajandustootjate liitudel, sellistest liitudest moodustatud ühendustel, tunnustatud tootjaorganisatsioonidel, tunnustatud tootjaorganisatsioonide liitudel ja tunnustatud tootmisharudevahelistel organisatsioonidel sõlmida kokkuleppeid ja teha otsuseid elustaimede ja lillede kohta kuueks kuuks. Meetmed hõlmavad järgmist: i) turult kõrvaldamine või tasuta jagamine; ii) ühine edendamine ning iii) tootmise ajutine kavandamine.

| (12) | Sellised kokkulepped ja otsused võiksid hõlmata järgmist: i) kollektiivsed turult kõrvaldamised elustaimede ja lillede korrakohaseks hävitamiseks; ii) edendusmeetmed, millega innustatakse tarbijaid elustaimi ja lilli ostma ning iii) ühine tootmise kavandamine elustaimede ja lillede istutamise kooskõlastamiseks, eesmärgiga tulevikus piirangud kaotada. |
| --- | --- |

(12)

Sellised kokkulepped ja otsused võiksid hõlmata järgmist: i) kollektiivsed turult kõrvaldamised elustaimede ja lillede korrakohaseks hävitamiseks; ii) edendusmeetmed, millega innustatakse tarbijaid elustaimi ja lilli ostma ning iii) ühine tootmise kavandamine elustaimede ja lillede istutamise kooskõlastamiseks, eesmärgiga tulevikus piirangud kaotada.

| (13) | Kõiki kokkuleppeid sõlmida või otsuseid teha peaks ajutiselt olema lubatud kuue kuu jooksul. Kuna see on ajavahemik, mil korjatakse ja turustatakse suurem osa elustaimi ja lilli, siis on võetavatel meetmetel sel ajavahemikul eeldatavasti kõige suurem mõju. |
| --- | --- |

(13)

Kõiki kokkuleppeid sõlmida või otsuseid teha peaks ajutiselt olema lubatud kuue kuu jooksul. Kuna see on ajavahemik, mil korjatakse ja turustatakse suurem osa elustaimi ja lilli, siis on võetavatel meetmetel sel ajavahemikul eeldatavasti kõige suurem mõju.

| (14) | Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 222 lõike 1 esimesele lõigule lubatakse kokkuleppeid sõlmida ja otsuseid teha siis, kui see ei kahjusta siseturu toimimist ning kõnealuste kokkulepete ja otsuste eesmärk on üksnes stabiliseerida sektorit. Neid eritingimusi ei kohaldata selliste kokkulepete ega otsuste suhtes, mis otseselt või kaudselt võivad põhjustada turgude jagunemist, kodakondsuse alusel diskrimineerimist või hindade kindlaksmääramist. Kui kokkulepped ja otsused ei vasta või enam ei vasta nendele tingimustele, kohaldatakse nende kokkulepete ja otsuste suhtes aluslepingu artikli 101 lõiget 1. |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 222 lõike 1 esimesele lõigule lubatakse kokkuleppeid sõlmida ja otsuseid teha siis, kui see ei kahjusta siseturu toimimist ning kõnealuste kokkulepete ja otsuste eesmärk on üksnes stabiliseerida sektorit. Neid eritingimusi ei kohaldata selliste kokkulepete ega otsuste suhtes, mis otseselt või kaudselt võivad põhjustada turgude jagunemist, kodakondsuse alusel diskrimineerimist või hindade kindlaksmääramist. Kui kokkulepped ja otsused ei vasta või enam ei vasta nendele tingimustele, kohaldatakse nende kokkulepete ja otsuste suhtes aluslepingu artikli 101 lõiget 1.

| (15) | Käesoleva määrusega antud luba peaks hõlmama liidu territooriumi, kuna turg on suuresti tasakaalust väljas kogu liidus. |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega antud luba peaks hõlmama liidu territooriumi, kuna turg on suuresti tasakaalust väljas kogu liidus.

| (16) | Selleks et liikmesriikidel oleks võimalik hinnata, kas kokkulepped ja otsused kahjustavad siseturu toimimist või mitte ning kas nende eesmärk on üksnes stabiliseerida elustaimede ja lillede sektorit, tuleks teave sõlmitud kokkulepete ja tehtud otsuste, nendega hõlmatud tootmismahu ning nende kokkulepete ja otsuste kehtivuse aja kohta edastada selle liikmesriigi pädevatele asutustele, k.a sealsed konkurentsiasutused, kelle puhul on kõnealuste kokkulepete ja otsustega hõlmatud suurim osakaal eeldatavast elustaimede ja lillede tootmismahust. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et liikmesriikidel oleks võimalik hinnata, kas kokkulepped ja otsused kahjustavad siseturu toimimist või mitte ning kas nende eesmärk on üksnes stabiliseerida elustaimede ja lillede sektorit, tuleks teave sõlmitud kokkulepete ja tehtud otsuste, nendega hõlmatud tootmismahu ning nende kokkulepete ja otsuste kehtivuse aja kohta edastada selle liikmesriigi pädevatele asutustele, k.a sealsed konkurentsiasutused, kelle puhul on kõnealuste kokkulepete ja otsustega hõlmatud suurim osakaal eeldatavast elustaimede ja lillede tootmismahust.

| (17) | Arvestades turu tõsist tasakaalustamatust ajavahemikul, mil toimub suurem osa elustaimede ja lillede müügist, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist. |
| --- | --- |

(17)

Arvestades turu tõsist tasakaalustamatust ajavahemikul, mil toimub suurem osa elustaimede ja lillede müügist, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist.

| (18) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 152 lõike 1a, artikli 209 lõike 1 ja artikli 210 lõige 1 kohaldamist, võivad eluspuude ja muude taimede, taimesibulate, -juurte ja muu sellise, lõikelillede ja dekoratiivse taimmaterjali sektori (edaspidi „elustaimede ja lillede sektor“) põllumajandustootjad, põllumajandustootjate liidud, sellistest liitudest moodustatud ühendused, tunnustatud tootjaorganisatsioonid, tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidud ja tunnustatud tootmisharudevahelised organisatsioonid sõlmida kokkuleppeid ja teha ühisotsuseid turult kõrvaldamise ja tasuta jagamise, ühiste edendusmeetmete ja tootmise ajutise kavandamise kohta kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

Artikkel 2

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et artiklis 1 osutatud kokkulepped ja otsused ei kahjusta siseturu nõuetekohast toimimist ning et nende eesmärk on üksnes stabiliseerida elustaimede ja lillede sektorit.

Artikkel 3

Käesoleva loa geograafiline kohaldamisala on liidu territoorium.

Artikkel 4

1.   Kohe pärast artiklis 1 osutatud kokkulepete sõlmimist või otsuste tegemist teatavad asjaomased põllumajandustootjad, põllumajandustootjate liidud, sellistest liitudest moodustatud ühendused, tunnustatud tootjaorganisatsioonid, tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidud ja tunnustatud tootmisharudevahelised organisatsioonid nendest kokkulepetest ja otsustest selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kelle puhul on kõnealuste kokkulepete ja otsustega hõlmatud eeldatavalt suurim osakaal elustaimede ja lillede tootmismahust, ning esitavad nende kokkulepete ja otsuste kohta järgmise teabe:

| a) | hinnanguline kokkulepete ja otsustega hõlmatud tootmismaht; |
| --- | --- |

a)

hinnanguline kokkulepete ja otsustega hõlmatud tootmismaht;

| b) | eeldatav rakendamisperiood. |
| --- | --- |

b)

eeldatav rakendamisperiood.

2.   Hiljemalt 25 päeva pärast artiklis 1 osutatud kuuekuulise perioodi lõppu teatavad asjaomased põllumajandustootjad, põllumajandustootjate liidud, sellistest liitudest moodustatud ühendused, tunnustatud tootjaorganisatsioonid, tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidud ja tunnustatud tootmisharudevahelised organisatsioonid käesoleva artikli lõikes 1 osutatud pädevatele asutustele kokkulepete või otsustega tegelikult hõlmatud elustaimede ja lillede tootmismahu.

3.   Vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2017/1185 (2) edastavad liikmesriigid komisjonile järgmise teabe:

| a) | hiljemalt viis päeva pärast iga ühekuulise perioodi lõppu kokkulepped ja otsused, millest on neile kõnealuse ajavahemiku jooksul lõike 1 kohaselt teatatud; |
| --- | --- |

a)

hiljemalt viis päeva pärast iga ühekuulise perioodi lõppu kokkulepped ja otsused, millest on neile kõnealuse ajavahemiku jooksul lõike 1 kohaselt teatatud;

| b) | hiljemalt 30 päeva pärast artiklis 1 osutatud kuuekuulise perioodi lõppu ülevaade kõnealuse perioodi jooksul rakendatud kokkulepetest ja otsustest. |
| --- | --- |

b)

hiljemalt 30 päeva pärast artiklis 1 osutatud kuuekuulise perioodi lõppu ülevaade kõnealuse perioodi jooksul rakendatud kokkulepetest ja otsustest.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. aprill 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 20. aprilli 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1185, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) nr 1307/2013 ja (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses komisjonile edastatava teabe ja dokumentidega ning millega muudetakse mitut komisjoni määrust ja tunnistatakse mitu määrust kehtetuks (ELT L 171, 4.7.2017, lk 113).

2

---

| 4.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 140/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 140/21

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/595,

30. aprill 2020,

millega antakse lamba- ja kitseliha eraladustamise toetust ja määratakse eelnevalt kindlaks toetuse suurus

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 2 ja artikli 223 lõike 3 punkti c,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed, (2) eriti selle artikli 4 lõike 2 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (3) eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriikides praeguse COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud ulatuslikud liikumispiirangud on rängalt mõjutanud teatavate lamba- ja kitselihatoodete kategooriate müüki, nagu näiteks alla kaheteistkümne kuu vanuste lammaste ja kitsede rümpade müüki majutus- ja toitlustussektorile. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriikides praeguse COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud ulatuslikud liikumispiirangud on rängalt mõjutanud teatavate lamba- ja kitselihatoodete kategooriate müüki, nagu näiteks alla kaheteistkümne kuu vanuste lammaste ja kitsede rümpade müüki majutus- ja toitlustussektorile.

| (2) | Selle tulemusena on järsult vähenenud nõudlus teatavate lamba- ja kitselihatoodete järele. Kuna pakkumine ja nõudlus on tasakaalust väljas, on lamba- ja kitselihasektor silmitsi turuhäiretega. Sellel on märkimisväärne negatiivne mõju sektori kasumimarginaalidele ja see seab ohtu liidu põllumajandustootjate rahalise elujõulisuse. Kui ei võeta meetmeid turuhäirete vastu, on liidus oodata lamba- ja kitselihatoodete hindade alanemist ja tõenäoliselt surve hindade alanemiseks jätkub. |
| --- | --- |

(2)

Selle tulemusena on järsult vähenenud nõudlus teatavate lamba- ja kitselihatoodete järele. Kuna pakkumine ja nõudlus on tasakaalust väljas, on lamba- ja kitselihasektor silmitsi turuhäiretega. Sellel on märkimisväärne negatiivne mõju sektori kasumimarginaalidele ja see seab ohtu liidu põllumajandustootjate rahalise elujõulisuse. Kui ei võeta meetmeid turuhäirete vastu, on liidus oodata lamba- ja kitselihatoodete hindade alanemist ja tõenäoliselt surve hindade alanemiseks jätkub.

| (3) | Praegust pakkumise ja nõudluse tasakaalustamatust lamba- ja kitselihaturul saab leevendada, kui ladustada alla kaheteistkümne kuu vanuste lammaste- ja kitsede rümbad, mis olid ette nähtud peamiselt majutus- ja toitlustussektorile. |
| --- | --- |

(3)

Praegust pakkumise ja nõudluse tasakaalustamatust lamba- ja kitselihaturul saab leevendada, kui ladustada alla kaheteistkümne kuu vanuste lammaste- ja kitsede rümbad, mis olid ette nähtud peamiselt majutus- ja toitlustussektorile.

| (4) | Liikmesriikides praeguse COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud ulatuslike liikumispiirangute tõttu on vähenenud ka tööjõu kättesaadavus tapamajades ja toiduaineid töötlevates ettevõtetes ning transpordi- ja logistikasuutlikkus. |
| --- | --- |

(4)

Liikmesriikides praeguse COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud ulatuslike liikumispiirangute tõttu on vähenenud ka tööjõu kättesaadavus tapamajades ja toiduaineid töötlevates ettevõtetes ning transpordi- ja logistikasuutlikkus.

| (5) | Selleks, et kergendada praegust rasket olukorda ja eelkõige, et vähendada pakkumise ja nõudluse tasakaalustamatust, mis omakorda surub alla kõik lamba- ja kitselihatoodete hinnad, ning et leevendada praegust keerulist turuolukorda, on asjakohane anda eraladustamistoetust alla 12 kuu vanuste lammaste ja kitsede värske ja jahutatud liha jaoks. |
| --- | --- |

(5)

Selleks, et kergendada praegust rasket olukorda ja eelkõige, et vähendada pakkumise ja nõudluse tasakaalustamatust, mis omakorda surub alla kõik lamba- ja kitselihatoodete hinnad, ning et leevendada praegust keerulist turuolukorda, on asjakohane anda eraladustamistoetust alla 12 kuu vanuste lammaste ja kitsede värske ja jahutatud liha jaoks.

| (6) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2016/1238 (4) ja komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/1240 (5) on sätestatud eraladustamistoetuse rakendamise eeskirjad. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, tuleks alla 12 kuu vanuste lammaste ja kitsede värske ja jahutatud liha eraladustamise toetuse suhtes kohaldada delegeeritud määrust (EL) 2016/1238 ja rakendusmäärust (EL) 2016/1240. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2016/1238 (4) ja komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/1240 (5) on sätestatud eraladustamistoetuse rakendamise eeskirjad. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, tuleks alla 12 kuu vanuste lammaste ja kitsede värske ja jahutatud liha eraladustamise toetuse suhtes kohaldada delegeeritud määrust (EL) 2016/1238 ja rakendusmäärust (EL) 2016/1240.

| (7) | Toetuse suurus tuleks eelnevalt kindlaks määrata, et võimaldada kiiret ja paindlikku tegevussüsteemi. Määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt tuleks eraladustamistoetuse eelneva kindlaksmääramise korral määrata toetuse suurus kindlaks ladustamiskulude ja muude asjakohaste turunäitajate põhjal. On asjakohane määrata kogu ladustamisajaks kindlaks toetuse suurus, mis põhineb lattu paigutamise ja laost väljaviimise kuludel, külmhoones hoidmise kuludel päeva kohta ning värske või jahutatud lamba- ja kitseliha külmutamisel väheneva väärtuse osalisel hüvitamisel. |
| --- | --- |

(7)

Toetuse suurus tuleks eelnevalt kindlaks määrata, et võimaldada kiiret ja paindlikku tegevussüsteemi. Määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt tuleks eraladustamistoetuse eelneva kindlaksmääramise korral määrata toetuse suurus kindlaks ladustamiskulude ja muude asjakohaste turunäitajate põhjal. On asjakohane määrata kogu ladustamisajaks kindlaks toetuse suurus, mis põhineb lattu paigutamise ja laost väljaviimise kuludel, külmhoones hoidmise kuludel päeva kohta ning värske või jahutatud lamba- ja kitseliha külmutamisel väheneva väärtuse osalisel hüvitamisel.

| (8) | Selleks et eraladustamistoetus oleks tõhus ja avaldaks turule tegelikku mõju, tuleks toetust anda ainult nende toodete jaoks, mida ei ole veel lattu paigutatud. Seda arvestades on asjakohane määrata kindlaks ladustamisaeg. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et eraladustamistoetus oleks tõhus ja avaldaks turule tegelikku mõju, tuleks toetust anda ainult nende toodete jaoks, mida ei ole veel lattu paigutatud. Seda arvestades on asjakohane määrata kindlaks ladustamisaeg.

| (9) | Haldustõhususe ja lihtsustamise huvides tuleks kindlaks määrata iga taotlusega hõlmatavate toodete miinimumkogus. |
| --- | --- |

(9)

Haldustõhususe ja lihtsustamise huvides tuleks kindlaks määrata iga taotlusega hõlmatavate toodete miinimumkogus.

| (10) | Tuleks kindlaks määrata tagatis, millega kindlustatakse, et taotlus on tõsiseltvõetav ja et meetmel on soovitud mõju turule. |
| --- | --- |

(10)

Tuleks kindlaks määrata tagatis, millega kindlustatakse, et taotlus on tõsiseltvõetav ja et meetmel on soovitud mõju turule.

| (11) | COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud meetmed võivad mõjutada rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 kohaste eraladustamistoetuse kohapealse kontrolli nõuete täitmist. On asjakohane võimaldada kõnealustest meetmetest mõjutatud liikmesriikidele paindlikkust, pikendades lattu saabumise kontrollimise aega või võimaldades sellise kontrollimise asemel kasutada muid asjakohaseid tõendeid, samuti mitte nõudes etteteatamata kontrollimist. Seepärast on asjakohane teha käesoleva määruse kohaldamisel erand rakendusmääruse (EL) 2016/1240 teatavatest sätetest. |
| --- | --- |

(11)

COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud meetmed võivad mõjutada rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 kohaste eraladustamistoetuse kohapealse kontrolli nõuete täitmist. On asjakohane võimaldada kõnealustest meetmetest mõjutatud liikmesriikidele paindlikkust, pikendades lattu saabumise kontrollimise aega või võimaldades sellise kontrollimise asemel kasutada muid asjakohaseid tõendeid, samuti mitte nõudes etteteatamata kontrollimist. Seepärast on asjakohane teha käesoleva määruse kohaldamisel erand rakendusmääruse (EL) 2016/1240 teatavatest sätetest.

| (12) | Rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 42 lõike 1 punktis b on sätestatud, et liikmesriigid peavad teatama komisjonile vastuvõetavatest taotlustest üks kord nädalas. Toetuskava tõhusaks haldamiseks on vaja sagedasemat teavitamist, et oleks tagatud läbipaistvus, järelevalve ja toetuseks eraldatavate summade nõuetekohane jaotamine. |
| --- | --- |

(12)

Rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 42 lõike 1 punktis b on sätestatud, et liikmesriigid peavad teatama komisjonile vastuvõetavatest taotlustest üks kord nädalas. Toetuskava tõhusaks haldamiseks on vaja sagedasemat teavitamist, et oleks tagatud läbipaistvus, järelevalve ja toetuseks eraldatavate summade nõuetekohane jaotamine.

| (13) | Et saavutada vahetu mõju turule ja aidata hindu stabiliseerida, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(13)

Et saavutada vahetu mõju turule ja aidata hindu stabiliseerida, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (14) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesoleva määrusega nähakse ette eraladustamistoetus alla 12 kuu vanuste lammaste ja kitsede värske või jahutatud liha jaoks vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 17 esimese lõigu punktile i, (edaspidi „toetus“).

2.   Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1238 ja rakendusmäärust (EL) 2016/1240.

Artikkel 2

Toetuskõlblikud tooted

1.   Toetuskõlblike toodete loetelu on esitatud lisas.

2.   Toetuse saamiseks peab liha olema veatu ja standardse turustuskvaliteediga ning pärinema liidust. Toode peab vastama delegeeritud määruse (EL) 2016/1238 VI lisa III jao nõuetele.

3.   Toetust antakse üksnes värske või jahutatud liha koguste jaoks, mida ei ole veel lattu paigutatud.

Artikkel 3

Taotluste esitamine ja vastuvõetavus

1.   Toetusetaotlusi võib esitada alates 7. maist 2020.

2.   Iga taotlus tuleb esitada lisas loetletud toodete kohta, märkides ära asjakohase CN-koodi.

3.   Toetuskõlblik miinimumkogus iga taotluse kohta on 5 tonni.

Artikkel 4

Toetuse suurus ja ladustamisaeg

1.   Asjaomase toetuse suurus ladustamisaja kohta on sätestatud lisas.

2.   Lepinguline ladustamine lõpeb päeval, mis eelneb toote laost väljaviimise päevale.

3.   Toetust võib anda ainult ladustamisajaks pikkusega 90, 120 või 150 päeva.

Artikkel 5

Tagatis

Toetusetaotluse esitamisel toetuskõlblike toodete kohta on delegeeritud määruse (EL) 2016/1238 artikli 4 punkti b kohaselt nõutava tagatise suurus 100 eurot tonni kohta.

Artikkel 6

Kontrollid

1.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 lõigetest 1 ja 2 võib asjaomane liikmesriik juhul, kui makseasutusel ei ole COVID-19 pandeemia vastu võitlemiseks kehtestatud meetmete (edaspidi „meetmed“) tõttu võimalik kõnealuse määruse artikli 60 lõigetes 1 ja 2 osutatud kontrolle õigel ajal teha,

| a) | pikendada artikli 60 lõike 1 esimese lõigu kohast kontrollide tegemise aega kuni 30 päeva võrra pärast meetmete kestuse lõppu; või |
| --- | --- |

a)

pikendada artikli 60 lõike 1 esimese lõigu kohast kontrollide tegemise aega kuni 30 päeva võrra pärast meetmete kestuse lõppu; või

| b) | lubada meetmete rakendamise ajal kasutada nende kontrollide asemel asjakohaseid tõendeid, sealhulgas geomärgistatud fotosid või muid elektroonilisi tõendeid. |
| --- | --- |

b)

lubada meetmete rakendamise ajal kasutada nende kontrollide asemel asjakohaseid tõendeid, sealhulgas geomärgistatud fotosid või muid elektroonilisi tõendeid.

2.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 lõike 3 esimesest lõigust ei nõuta makseasutuselt juhul, kui tal ei ole kõnealuste meetmete tõttu võimalik etteteatamata kohapealseid kontrolle teha, nende meetmete kestuse ajal etteteatamata kontrollide tegemist.

Artikkel 7

Teatised taotletud koguste kohta

Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 42 lõike 1 punktist b teatavad liikmesriigid komisjonile toodete kogused, mille kohta on esitatud vastuvõetav taotlus, ning esitavad asjakohase teabe järgmiselt:

| a) | igal esmaspäeval hiljemalt kell 12.00 (Brüsseli aja järgi) toodete kogused, mille kohta on esitatud vastuvõetavad taotlused eelneva nädala neljapäeval ja reedel; |
| --- | --- |

a)

igal esmaspäeval hiljemalt kell 12.00 (Brüsseli aja järgi) toodete kogused, mille kohta on esitatud vastuvõetavad taotlused eelneva nädala neljapäeval ja reedel;

| b) | igal neljapäeval hiljemalt kell 12.00 (Brüsseli aja järgi) toodete kogused, mille kohta on esitatud vastuvõetavad taotlused sama nädala esmaspäeval, teisipäeval ja kolmapäeval. |
| --- | --- |

b)

igal neljapäeval hiljemalt kell 12.00 (Brüsseli aja järgi) toodete kogused, mille kohta on esitatud vastuvõetavad taotlused sama nädala esmaspäeval, teisipäeval ja kolmapäeval.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. aprill 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 346, 20.12.2013, lk 12.

2

(3)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

3

(4)  Komisjoni 18. mai 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1238, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas (ELT L 206, 30.7.2016, lk 15).

4

(5)  Komisjoni 18. mai 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1240, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas (ELT L 206, 30.7.2016, lk 71).

5

---

LISA

Artikli 2 lõikes 1 osutatud toetuskõlblike toodete loetelu ja asjaomased toetussummad ladustusaja kohta, millele on osutatud artikli 4 lõikes 1

| Toodete tollinomenklatuuri kood (CN-kood) | Toodete kirjeldus | Toetuse suurus ladustamisaja kohta
  (eurot/t) |
| --- | --- | --- |
| 90 päeva | 120 päeva | 150 päeva |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| ex 0204 10 00 | Alla 12 kuu vanuste lammaste värsked või jahutatud rümbad ja poolrümbad | 866 | 890 | 915 |
| ex 0204 50 11 | Alla 12 kuu vanuste kitsede värsked või jahutatud rümbad ja poolrümbad |

Toodete tollinomenklatuuri kood (CN-kood)

Toodete kirjeldus

Toetuse suurus ladustamisaja kohta

(eurot/t)

90 päeva

120 päeva

150 päeva

1

2

3

4

5

ex 0204 10 00

Alla 12 kuu vanuste lammaste värsked või jahutatud rümbad ja poolrümbad

866

890

915

ex 0204 50 11

Alla 12 kuu vanuste kitsede värsked või jahutatud rümbad ja poolrümbad

---

| 4.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 140/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 140/26

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/596,

30. aprill 2020,

millega antakse kaheksa kuu vanuste või vanemate veiste värske ja jahutatud liha eraladustamise toetust ning määratakse eelnevalt kindlaks toetuse suurus

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 2 ja artikli 223 lõike 3 punkti c,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed, (2) eriti selle artikli 4 lõike 2 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (3) eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriikides praeguse COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud ulatuslikud liikumispiirangud on rängalt mõjutanud teatavate veiselihatoodete kategooriate müüki majutus- ja toitlustussektorile, nagu mitmesuguste lõiketükkide tootmiseks ettenähtud tagaveerandid. Majutus- ja toitlustussektori arvele langeb ligikaudu 70 % liidu sisenõudlusest tagaveeranditest valmistatud eri lõiketükkide järele. Sellest tulenevalt suunatakse need tagaveerandid ümber muude veiselihatoodete tootmiseks ja seetõttu on nende hinnad juba langenud. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriikides praeguse COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud ulatuslikud liikumispiirangud on rängalt mõjutanud teatavate veiselihatoodete kategooriate müüki majutus- ja toitlustussektorile, nagu mitmesuguste lõiketükkide tootmiseks ettenähtud tagaveerandid. Majutus- ja toitlustussektori arvele langeb ligikaudu 70 % liidu sisenõudlusest tagaveeranditest valmistatud eri lõiketükkide järele. Sellest tulenevalt suunatakse need tagaveerandid ümber muude veiselihatoodete tootmiseks ja seetõttu on nende hinnad juba langenud.

| (2) | Veiseliha tarbimismustri muutumise tõttu on nõudlus teatavate veiselihatoodete järele järsult vähenenud. Kuna pakkumine ja nõudlus on tasakaalust väljas, on veiselihasektor silmitsi turuhäiretega. Sellel on märkimisväärne negatiivne mõju sektori kasumimarginaalidele ja see seab ohtu liidu põllumajandustootjate rahalise elujõulisuse. Kui ei võeta meetmeid turuhäirete vastu, on liidus oodata veiselihatoodete hindade alanemist ja tõenäoliselt surve hindade alanemiseks jätkub. |
| --- | --- |

(2)

Veiseliha tarbimismustri muutumise tõttu on nõudlus teatavate veiselihatoodete järele järsult vähenenud. Kuna pakkumine ja nõudlus on tasakaalust väljas, on veiselihasektor silmitsi turuhäiretega. Sellel on märkimisväärne negatiivne mõju sektori kasumimarginaalidele ja see seab ohtu liidu põllumajandustootjate rahalise elujõulisuse. Kui ei võeta meetmeid turuhäirete vastu, on liidus oodata veiselihatoodete hindade alanemist ja tõenäoliselt surve hindade alanemiseks jätkub.

| (3) | Ulatuslike liikumispiirangute tõttu on vähenenud ka tööjõu kättesaadavus tapamajades ja toiduaineid töötlevates ettevõtetes ning transpordi- ja logistikasuutlikkus. |
| --- | --- |

(3)

Ulatuslike liikumispiirangute tõttu on vähenenud ka tööjõu kättesaadavus tapamajades ja toiduaineid töötlevates ettevõtetes ning transpordi- ja logistikasuutlikkus.

| (4) | Praegust rasket olukorda ning eelkõige pakkumise ja nõudluse tasakaalustamatust veiselihaturul saab leevendada, kui ladustada sellised tagaveerandid, mis olid ette nähtud peamiselt majutus- ja toitlustussektorile mõeldud toodete valmistamiseeks. |
| --- | --- |

(4)

Praegust rasket olukorda ning eelkõige pakkumise ja nõudluse tasakaalustamatust veiselihaturul saab leevendada, kui ladustada sellised tagaveerandid, mis olid ette nähtud peamiselt majutus- ja toitlustussektorile mõeldud toodete valmistamiseeks.

| (5) | Selleks, et vähendada praegust pakkumise ja nõudluste tasakaalustamatust, mis omakorda surub alla kõik veiseliha toodete hinnad, ning et leevendada praegust keerulist turuolukorda, on asjakohane anda kaheksa kuu vanuste või vanemate veiste värske ja jahutatud liha eraladustamise toetust. |
| --- | --- |

(5)

Selleks, et vähendada praegust pakkumise ja nõudluste tasakaalustamatust, mis omakorda surub alla kõik veiseliha toodete hinnad, ning et leevendada praegust keerulist turuolukorda, on asjakohane anda kaheksa kuu vanuste või vanemate veiste värske ja jahutatud liha eraladustamise toetust.

| (6) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2016/1238 (4) ja komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/1240 (5) on sätestatud eraladustamistoetuse rakendamise eeskirjad. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, tuleks kaheksa kuu vanuste või vanemate veiste värske või jahutatud liha eraladustamise toetuse suhtes kohaldada delegeeritud määrust (EL) 2016/1238 ja rakendusmäärust (EL) 2016/1240. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2016/1238 (4) ja komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/1240 (5) on sätestatud eraladustamistoetuse rakendamise eeskirjad. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, tuleks kaheksa kuu vanuste või vanemate veiste värske või jahutatud liha eraladustamise toetuse suhtes kohaldada delegeeritud määrust (EL) 2016/1238 ja rakendusmäärust (EL) 2016/1240.

| (7) | Toetuse suurus tuleks eelnevalt kindlaks määrata, et võimaldada kiiret ja paindlikku tegevussüsteemi. Määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt tuleks eraladustamistoetuse eelneva kindlaksmääramise korral määrata toetuse suurus kindlaks ladustamiskulude ja muude asjakohaste turunäitajate põhjal. On asjakohane määrata kogu ladustamisajaks kindlaks toetuse suurus, mis põhineb lattu paigutamise ja laost väljaviimise kuludel, külmhoones hoidmise kuludel päeva kohta ning värske või jahutatud veiseliha külmutamisel väheneva väärtuse osalisel hüvitamisel. |
| --- | --- |

(7)

Toetuse suurus tuleks eelnevalt kindlaks määrata, et võimaldada kiiret ja paindlikku tegevussüsteemi. Määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt tuleks eraladustamistoetuse eelneva kindlaksmääramise korral määrata toetuse suurus kindlaks ladustamiskulude ja muude asjakohaste turunäitajate põhjal. On asjakohane määrata kogu ladustamisajaks kindlaks toetuse suurus, mis põhineb lattu paigutamise ja laost väljaviimise kuludel, külmhoones hoidmise kuludel päeva kohta ning värske või jahutatud veiseliha külmutamisel väheneva väärtuse osalisel hüvitamisel.

| (8) | Selleks et eraladustamistoetus oleks tõhus ja avaldaks turule tegelikku mõju, tuleks toetust anda ainult nende toodete jaoks, mida ei ole veel lattu paigutatud. Seda arvestades on asjakohane määrata kindlaks ladustamisaeg. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et eraladustamistoetus oleks tõhus ja avaldaks turule tegelikku mõju, tuleks toetust anda ainult nende toodete jaoks, mida ei ole veel lattu paigutatud. Seda arvestades on asjakohane määrata kindlaks ladustamisaeg.

| (9) | Haldustõhususe ja lihtsustamise huvides tuleks kindlaks määrata iga taotlusega hõlmatavate toodete miinimumkogus. |
| --- | --- |

(9)

Haldustõhususe ja lihtsustamise huvides tuleks kindlaks määrata iga taotlusega hõlmatavate toodete miinimumkogus.

| (10) | Tuleks kindlaks määrata tagatis, millega kindlustatakse, et taotlus on tõsiseltvõetav ja et meetmel on soovitud mõju turule. |
| --- | --- |

(10)

Tuleks kindlaks määrata tagatis, millega kindlustatakse, et taotlus on tõsiseltvõetav ja et meetmel on soovitud mõju turule.

| (11) | COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud meetmed võivad mõjutada rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 kohaste eraladustamistoetuse kohapealse kontrolli nõuete täitmist. On asjakohane võimaldada kõnealustest meetmetest mõjutatud liikmesriikidele paindlikkust, pikendades lattu saabumise kontrollimise aega või võimaldades sellise kontrollimise asemel kasutada muid asjakohaseid tõendeid, samuti mitte nõudes etteteatamata kontrollimist. Seepärast on asjakohane teha käesoleva määruse kohaldamisel erand rakendusmääruse (EL) 2016/1240 teatavatest sätetest. |
| --- | --- |

(11)

COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud meetmed võivad mõjutada rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 kohaste eraladustamistoetuse kohapealse kontrolli nõuete täitmist. On asjakohane võimaldada kõnealustest meetmetest mõjutatud liikmesriikidele paindlikkust, pikendades lattu saabumise kontrollimise aega või võimaldades sellise kontrollimise asemel kasutada muid asjakohaseid tõendeid, samuti mitte nõudes etteteatamata kontrollimist. Seepärast on asjakohane teha käesoleva määruse kohaldamisel erand rakendusmääruse (EL) 2016/1240 teatavatest sätetest.

| (12) | Rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 42 lõike 1 punktis b on sätestatud, et liikmesriigid peavad teatama komisjonile vastuvõetavatest taotlustest üks kord nädalas. Toetuskava tõhusaks haldamiseks on vaja sagedasemat teavitamist, et oleks tagatud läbipaistvus, järelevalve ja toetuseks eraldatavate summade nõuetekohane jaotamine. |
| --- | --- |

(12)

Rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 42 lõike 1 punktis b on sätestatud, et liikmesriigid peavad teatama komisjonile vastuvõetavatest taotlustest üks kord nädalas. Toetuskava tõhusaks haldamiseks on vaja sagedasemat teavitamist, et oleks tagatud läbipaistvus, järelevalve ja toetuseks eraldatavate summade nõuetekohane jaotamine.

| (13) | Et saavutada vahetu mõju turule ja aidata hindu stabiliseerida, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(13)

Et saavutada vahetu mõju turule ja aidata hindu stabiliseerida, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (14) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesoleva määrusega nähakse ette kaheksa kuu vanuste või vanemate veiste värske või jahutatud liha eraladustamise toetus vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 17 esimese lõigu punktile d, (edaspidi „toetus“).

2.   Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1238 ja rakendusmäärust (EL) 2016/1240.

Artikkel 2

Toetuskõlblikud tooted

1.   Toetuskõlblike toodete loetelu on esitatud lisas.

2.   Toetuse saamiseks peab liha olema veatu ja standardse turustuskvaliteediga ning pärinema liidust. Toode peab vastama delegeeritud määruse (EL) 2016/1238 VI lisa III jao nõuetele.

3.   Toetust antakse üksnes sellise kaheksa kuu vanuste või vanemate veiste värske või jahutatud liha koguste jaoks, mida ei ole veel lattu paigutatud.

Artikkel 3

Taotluste esitamine ja vastuvõetavus

1.   Toetusetaotlusi võib esitada alates 7. maist 2020.

2.   Iga taotlus tuleb esitada lisas loetletud toodete kohta, märkides ära asjakohase lihakusklassi.

3.   Toetuskõlblik miinimumkogus iga taotluse kohta on 10 tonni.

Artikkel 4

Toetuse suurus ja ladustamisaeg

1.   Asjaomase toetuse suurus ladustamisaja kohta on sätestatud lisas.

2.   Lepinguline ladustamine lõpeb päeval, mis eelneb toote laost väljaviimise päevale.

3.   Toetust võib anda ainult ladustamisajaks pikkusega 90, 120 või 150 päeva.

Artikkel 5

Tagatis

Toetusetaotluse esitamisel toetuskõlblike toodete kohta on delegeeritud määruse (EL) 2016/1238 artikli 4 punkti b kohaselt nõutava tagatise suurus 100 eurot tonni kohta.

Artikkel 6

Kontrollid

1.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 lõigetest 1 ja 2 võib asjaomane liikmesriik juhul, kui makseasutusel ei ole COVID-19 pandeemia vastu võitlemiseks kehtestatud meetmete (edaspidi „meetmed“) tõttu võimalik kõnealuse määruse artikli 60 lõigetes 1 ja 2 osutatud kontrolle õigel ajal teha,

| a) | pikendada artikli 60 lõike 1 esimese lõigu kohast kontrollide tegemise aega kuni 30 päeva võrra pärast meetmete kestuse lõppu; või |
| --- | --- |

a)

pikendada artikli 60 lõike 1 esimese lõigu kohast kontrollide tegemise aega kuni 30 päeva võrra pärast meetmete kestuse lõppu; või

| b) | lubada meetmete rakendamise ajal kasutada nende kontrollide asemel asjakohaseid tõendeid, sealhulgas geomärgistatud fotosid või muid elektroonilisi tõendeid. |
| --- | --- |

b)

lubada meetmete rakendamise ajal kasutada nende kontrollide asemel asjakohaseid tõendeid, sealhulgas geomärgistatud fotosid või muid elektroonilisi tõendeid.

2.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 lõike 3 esimesest lõigust ei nõuta makseasutuselt juhul, kui tal ei ole kõnealuste meetmete tõttu võimalik etteteatamata kohapealseid kontrolle teha, nende meetmete kestuse ajal etteteatamata kontrollide tegemist.

Artikkel 7

Teatised taotletud koguste kohta

Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 42 lõike 1 punktist b teatavad liikmesriigid komisjonile toodete kogused, mille kohta on esitatud vastuvõetav taotlus, ning esitavad asjakohase teabe järgmiselt:

| a) | igal esmaspäeval hiljemalt kell 12.00 (Brüsseli aja järgi) toodete kogused, mille kohta on esitatud vastuvõetavad taotlused eelneva nädala neljapäeval ja reedel; |
| --- | --- |

a)

igal esmaspäeval hiljemalt kell 12.00 (Brüsseli aja järgi) toodete kogused, mille kohta on esitatud vastuvõetavad taotlused eelneva nädala neljapäeval ja reedel;

| b) | igal neljapäeval hiljemalt kell 12.00 (Brüsseli aja järgi) toodete kogused, mille kohta on esitatud vastuvõetavad taotlused sama nädala esmaspäeval, teisipäeval ja kolmapäeval. |
| --- | --- |

b)

igal neljapäeval hiljemalt kell 12.00 (Brüsseli aja järgi) toodete kogused, mille kohta on esitatud vastuvõetavad taotlused sama nädala esmaspäeval, teisipäeval ja kolmapäeval.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. aprill 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 346, 20.12.2013, lk 12.

2

(3)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

3

(4)  Komisjoni 18. mai 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1238, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas (ELT L 206, 30.7.2016, lk 15).

4

(5)  Komisjoni 18. mai 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1240, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas (ELT L 206, 30.7.2016, lk 71).

5

---

LISA

Artikli 2 lõikes 1 osutatud toetuskõlblike toodete loetelu ja asjaomased toetussummad ladustamisaja kohta, nagu on osutatud artikli 4 lõikes 1

| Toodete tollinomenklatuuri kood (CN-kood) | Toodete kirjeldus | Toodete lihakusklass, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1308/2013 IV lisa punktis III | Toetussumma ladustamisaja kohta
  (EUR/t) |
| --- | --- | --- | --- |
| 90 päeva | 120 päeva | 150 päeva |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| ex 0201 20 50 | Poolrümpade tagaveerandid: veiste poolrümpade tagaosad, mis hõlmavad kõik kondid, puusa- ja seljatüki, k.a filee, ja kuhu kuulub vähemalt kolm tervet või läbisaetud ribi koos koodiga või ilma ja koos õhukese kubemetükiga või ilma | S: super
  E: suurepärane
  U: väga hea
  R: hea
  O: keskpärane | 1 008 | 1 033 | 1 058 |

Toodete tollinomenklatuuri kood (CN-kood)

Toodete kirjeldus

Toodete lihakusklass, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1308/2013 IV lisa punktis III

Toetussumma ladustamisaja kohta

(EUR/t)

90 päeva

120 päeva

150 päeva

1

2

3

4

5

6

ex 0201 20 50

Poolrümpade tagaveerandid: veiste poolrümpade tagaosad, mis hõlmavad kõik kondid, puusa- ja seljatüki, k.a filee, ja kuhu kuulub vähemalt kolm tervet või läbisaetud ribi koos koodiga või ilma ja koos õhukese kubemetükiga või ilma

S: super

E: suurepärane

U: väga hea

R: hea

O: keskpärane

1 008

1 033

1 058

---

| 4.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 140/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 140/31

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/597,

30. aprill 2020,

millega antakse või eraladustamise toetust ja määratakse eelnevalt kindlaks selle toetuse suurus

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed, (2) eriti selle artikli 4 lõike 2 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (3) eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Praeguse COVID-19 pandeemia ja liikmesriikides kehtestatud ulatuslike liikumispiirangute tõttu on piima- ja piimatoodete sektoris langenud nõudlus teatavate toodete järele. Haiguse leviku ja kehtestatud meetmete tõttu napib tööjõudu ning see raskendab eelkõige piima tootmist, kogumist ja töötlemist. Peale selle on kaupluste, väliturgude, restoranide ja muude külalismajandusettevõtete kohustusliku sulgemise tõttu peatunud majutus- ja toitlustussektori tegevus, mistõttu on nõudlus piima ja piimatoodete järele märgatavalt muutunud. Sõltuvalt tootest tarbib majutus- ja toitlustussektor liidus toodetavatest piimast ja piimatoodetest tavaliselt ligikaudu 10–20 %. Edasist hinnalangust oodates tühistavad ostjad liidus ja maailmaturul ka lepinguid ning viivitavad uute lepingute sõlmimisega. |
| --- | --- |

(1)

Praeguse COVID-19 pandeemia ja liikmesriikides kehtestatud ulatuslike liikumispiirangute tõttu on piima- ja piimatoodete sektoris langenud nõudlus teatavate toodete järele. Haiguse leviku ja kehtestatud meetmete tõttu napib tööjõudu ning see raskendab eelkõige piima tootmist, kogumist ja töötlemist. Peale selle on kaupluste, väliturgude, restoranide ja muude külalismajandusettevõtete kohustusliku sulgemise tõttu peatunud majutus- ja toitlustussektori tegevus, mistõttu on nõudlus piima ja piimatoodete järele märgatavalt muutunud. Sõltuvalt tootest tarbib majutus- ja toitlustussektor liidus toodetavatest piimast ja piimatoodetest tavaliselt ligikaudu 10–20 %. Edasist hinnalangust oodates tühistavad ostjad liidus ja maailmaturul ka lepinguid ning viivitavad uute lepingute sõlmimisega.

| (2) | Seepärast on toorpiima töötlemise asemel hakatud tavapärasest turunõudlusest suuremas mahus valmistama piimast osaliselt selliseid lahtiselt müüdavaid, kaua säilivaid ja ladustamist võimaldavaid tooteid, mis on vähem töömahukad, näiteks lõssipulbrit ja võid. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast on toorpiima töötlemise asemel hakatud tavapärasest turunõudlusest suuremas mahus valmistama piimast osaliselt selliseid lahtiselt müüdavaid, kaua säilivaid ja ladustamist võimaldavaid tooteid, mis on vähem töömahukad, näiteks lõssipulbrit ja võid.

| (3) | Et sellest tulenevat pakkumise ja nõudluse tasakaalustamatust vähendada, on asjakohane anda või jaoks eraladustamistoetust. |
| --- | --- |

(3)

Et sellest tulenevat pakkumise ja nõudluse tasakaalustamatust vähendada, on asjakohane anda või jaoks eraladustamistoetust.

| (4) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2016/1238 (4) ja komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/1240 (5) on sätestatud eraladustamistoetuse rakendamise eeskirjad. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, tuleks või eraladustamise toetuse suhtes kohaldada delegeeritud määrust (EL) 2016/1238 ja rakendusmäärust (EL) 2016/1240. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2016/1238 (4) ja komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/1240 (5) on sätestatud eraladustamistoetuse rakendamise eeskirjad. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, tuleks või eraladustamise toetuse suhtes kohaldada delegeeritud määrust (EL) 2016/1238 ja rakendusmäärust (EL) 2016/1240.

| (5) | Toetuse suurus tuleks eelnevalt kindlaks määrata, et võimaldada kiiret ja paindlikku tegevussüsteemi. Määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt tuleks eraladustamistoetuse eelneva kindlaksmääramise korral määrata toetuse suurus kindlaks ladustamiskulude ja muude asjakohaste turunäitajate põhjal. On asjakohane määrata kindlaks asjaomaste toodete lattu paigutamise ja laost väljavõtmise püsikulude katteks antav toetus ning ladustamispäeva kohta ladustamise kulude ja rahastamise katteks antav toetus. |
| --- | --- |

(5)

Toetuse suurus tuleks eelnevalt kindlaks määrata, et võimaldada kiiret ja paindlikku tegevussüsteemi. Määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt tuleks eraladustamistoetuse eelneva kindlaksmääramise korral määrata toetuse suurus kindlaks ladustamiskulude ja muude asjakohaste turunäitajate põhjal. On asjakohane määrata kindlaks asjaomaste toodete lattu paigutamise ja laost väljavõtmise püsikulude katteks antav toetus ning ladustamispäeva kohta ladustamise kulude ja rahastamise katteks antav toetus.

| (6) | Haldussuutlikkuse ja lihtsustamise huvides peaksid taotlused käsitlema üksnes juba ladustatud võid ja tagatist ei tohiks nõuda. Seda arvestades on asjakohane määrata kindlaks ladustamisaeg. |
| --- | --- |

(6)

Haldussuutlikkuse ja lihtsustamise huvides peaksid taotlused käsitlema üksnes juba ladustatud võid ja tagatist ei tohiks nõuda. Seda arvestades on asjakohane määrata kindlaks ladustamisaeg.

| (7) | Haldustõhususe ja lihtsustamise huvides tuleks kindlaks määrata iga taotlusega hõlmatavate toodete miinimumkogus. |
| --- | --- |

(7)

Haldustõhususe ja lihtsustamise huvides tuleks kindlaks määrata iga taotlusega hõlmatavate toodete miinimumkogus.

| (8) | COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud meetmed võivad mõjutada rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 kohaste eraladustamistoetuse kohapealse kontrolli nõuete täitmist. On asjakohane võimaldada kõnealustest meetmetest mõjutatud liikmesriikidele paindlikkust, pikendades lattu saabumise kontrollimise aega või võimaldades sellise kontrollimise asemel kasutada muid asjakohaseid tõendeid, samuti mitte nõudes etteteatamata kontrollimist. Seepärast on asjakohane teha käesoleva määruse kohaldamisel erand rakendusmääruse (EL) 2016/1240 teatavatest sätetest. |
| --- | --- |

(8)

COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud meetmed võivad mõjutada rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 kohaste eraladustamistoetuse kohapealse kontrolli nõuete täitmist. On asjakohane võimaldada kõnealustest meetmetest mõjutatud liikmesriikidele paindlikkust, pikendades lattu saabumise kontrollimise aega või võimaldades sellise kontrollimise asemel kasutada muid asjakohaseid tõendeid, samuti mitte nõudes etteteatamata kontrollimist. Seepärast on asjakohane teha käesoleva määruse kohaldamisel erand rakendusmääruse (EL) 2016/1240 teatavatest sätetest.

| (9) | Et saavutada vahetu mõju turule ja aidata hindu stabiliseerida, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(9)

Et saavutada vahetu mõju turule ja aidata hindu stabiliseerida, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesoleva määrusega nähakse ette määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 17 esimese lõigu punkti e kohane või eraladustamise toetus (edaspidi „toetus“).

2.   Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1238 ja rakendusmäärust (EL) 2016/1240.

Artikkel 2

Toetuskõlblikud tooted

Toetuse saamiseks peab või olema veatu ja standardse turustuskvaliteediga ning pärinema liidust. Toode peab vastama delegeeritud määruse (EL) 2016/1238 VI lisa IV jaos sätestatud nõuetele.

Artikkel 3

Taotluste esitamine ja vastuvõetavus

1.   Toetusetaotlusi võib esitada alates 7. maist 2020. Taotluste esitamise viimane kuupäev on 30. juuni 2020.

2.   Taotlused peavad olema seotud juba lattu paigutatud toodetega.

3.   Miinimumkogus taotluse kohta on kümme tonni.

Artikkel 4

Toetuse suurus ja ladustamisaeg

1.   Toetuse suurus määratakse kindlaks järgmiselt:

| a) | 9,83 eurot tonni kohta ladustamise püsikulude eest; |
| --- | --- |

a)

9,83 eurot tonni kohta ladustamise püsikulude eest;

| b) | 0,43 eurot tonni kohta päevas iga lepingujärgse ladustamispäeva eest. |
| --- | --- |

b)

0,43 eurot tonni kohta päevas iga lepingujärgse ladustamispäeva eest.

2.   Lepinguline ladustamine lõpeb päeval, mis eelneb toote laost väljaviimise päevale.

3.   Toetust võib anda ainult juhul, kui lepinguline ladustamisaeg on vahemikus 90–180 päeva.

Artikkel 5

Kontrollid

1.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 lõigetest 1 ja 2 võib asjaomane liikmesriik juhul, kui makseasutusel ei ole COVID-19 pandeemia vastu võitlemiseks kehtestatud meetmete (edaspidi „meetmed“) tõttu võimalik kõnealuse määruse artikli 60 lõigetes 1 ja 2 osutatud kontrolle õigel ajal teha,

| a) | pikendada artikli 60 lõike 1 esimese lõigu kohast kontrollide tegemise aega kuni 30 päeva võrra pärast meetmete kestuse lõppu või |
| --- | --- |

a)

pikendada artikli 60 lõike 1 esimese lõigu kohast kontrollide tegemise aega kuni 30 päeva võrra pärast meetmete kestuse lõppu või

| b) | lubada meetmete rakendamise ajal kasutada nende kontrollide asemel asjakohaseid tõendeid, sealhulgas geomärgistatud fotosid või muid elektroonilisi tõendeid. |
| --- | --- |

b)

lubada meetmete rakendamise ajal kasutada nende kontrollide asemel asjakohaseid tõendeid, sealhulgas geomärgistatud fotosid või muid elektroonilisi tõendeid.

2.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 lõike 3 esimesest lõigust ei nõuta makseasutuselt juhul, kui tal ei ole kõnealuste meetmete tõttu võimalik etteteatamata kohapealseid kontrolle teha, nende meetmete kestuse ajal etteteatamata kontrollide tegemist.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. aprill 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 346, 20.12.2013, lk 12.

2

(3)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

3

(4)  Komisjoni 18. mai 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1238, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas (ELT L 206, 30.7.2016, lk 15).

4

(5)  Komisjoni 18. mai 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1240, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas (ELT L 206, 30.7.2016, lk 71).

5

---

| 4.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 140/34 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 140/34

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/598,

30. aprill 2020,

millega antakse lõssipulbri eraladustamise toetust ja määratakse eelnevalt kindlaks selle toetuse suurus

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed, (2) eriti selle artikli 4 lõike 2 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (3) eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Praeguse COVID-19 pandeemia ja liikmesriikides kehtestatud ulatuslike liikumispiirangute tõttu on nõudlus teatavate piima- ja piimatootesektori toodete järele vähenenud. Haiguse leviku ja kehtestatud meetmete tõttu napib tööjõudu ning see raskendab eelkõige piima tootmist, kogumist ja töötlemist. Peale selle on kaupluste, väliturgude, restoranide ja muude külalismajandusettevõtete kohustusliku sulgemise tõttu peatunud majutus- ja toitlustussektori tegevus, mistõttu on nõudlus piima ja piimatoodete järele märgatavalt muutunud. Sõltuvalt tootest tarbib majutus- ja toitlustussektor liidus toodetavatest piimast ja piimatoodetest tavaliselt ligikaudu 10–20 %. Edasist hinnalangust oodates tühistavad ostjad liidus ja maailmaturul ka lepinguid ning viivitavad uute lepingute sõlmimisega. |
| --- | --- |

(1)

Praeguse COVID-19 pandeemia ja liikmesriikides kehtestatud ulatuslike liikumispiirangute tõttu on nõudlus teatavate piima- ja piimatootesektori toodete järele vähenenud. Haiguse leviku ja kehtestatud meetmete tõttu napib tööjõudu ning see raskendab eelkõige piima tootmist, kogumist ja töötlemist. Peale selle on kaupluste, väliturgude, restoranide ja muude külalismajandusettevõtete kohustusliku sulgemise tõttu peatunud majutus- ja toitlustussektori tegevus, mistõttu on nõudlus piima ja piimatoodete järele märgatavalt muutunud. Sõltuvalt tootest tarbib majutus- ja toitlustussektor liidus toodetavatest piimast ja piimatoodetest tavaliselt ligikaudu 10–20 %. Edasist hinnalangust oodates tühistavad ostjad liidus ja maailmaturul ka lepinguid ning viivitavad uute lepingute sõlmimisega.

| (2) | Seepärast on toorpiima töötlemise asemel hakatud tavapärasest turunõudlusest suuremas mahus valmistama piimast osaliselt selliseid lahtiselt müüdavaid, kaua säilivaid ja ladustamist võimaldavaid tooteid, mis on vähem töömahukad, näiteks lõssipulbrit ja võid. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast on toorpiima töötlemise asemel hakatud tavapärasest turunõudlusest suuremas mahus valmistama piimast osaliselt selliseid lahtiselt müüdavaid, kaua säilivaid ja ladustamist võimaldavaid tooteid, mis on vähem töömahukad, näiteks lõssipulbrit ja võid.

| (3) | Et sellest tulenevat pakkumise ja nõudluse tasakaalustamatust vähendada, on asjakohane anda lõssipulbri jaoks eraladustamistoetust. |
| --- | --- |

(3)

Et sellest tulenevat pakkumise ja nõudluse tasakaalustamatust vähendada, on asjakohane anda lõssipulbri jaoks eraladustamistoetust.

| (4) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2016/1238 (4) ja komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/1240 (5) on sätestatud eraladustamistoetuse rakendamise eeskirjad. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, tuleks lõssipulbri eraladustamise toetuse suhtes kohaldada delegeeritud määrust (EL) 2016/1238 ja rakendusmäärust (EL) 2016/1240. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2016/1238 (4) ja komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/1240 (5) on sätestatud eraladustamistoetuse rakendamise eeskirjad. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, tuleks lõssipulbri eraladustamise toetuse suhtes kohaldada delegeeritud määrust (EL) 2016/1238 ja rakendusmäärust (EL) 2016/1240.

| (5) | Toetuse suurus tuleks eelnevalt kindlaks määrata, et võimaldada kiiret ja paindlikku tegevussüsteemi. Määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt tuleks eraladustamistoetuse eelneva kindlaksmääramise korral määrata toetuse suurus kindlaks ladustamiskulude ja muude asjakohaste turunäitajate põhjal. On asjakohane määrata kindlaks asjaomaste toodete lattu paigutamise ja laost väljavõtmise püsikulude katteks antav toetus ning ladustamispäeva kohta ladustamise kulude ja rahastamise katteks antav toetus. |
| --- | --- |

(5)

Toetuse suurus tuleks eelnevalt kindlaks määrata, et võimaldada kiiret ja paindlikku tegevussüsteemi. Määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt tuleks eraladustamistoetuse eelneva kindlaksmääramise korral määrata toetuse suurus kindlaks ladustamiskulude ja muude asjakohaste turunäitajate põhjal. On asjakohane määrata kindlaks asjaomaste toodete lattu paigutamise ja laost väljavõtmise püsikulude katteks antav toetus ning ladustamispäeva kohta ladustamise kulude ja rahastamise katteks antav toetus.

| (6) | Haldustõhususe ja lihtsustamise huvides peaksid taotlused olema seotud üksnes juba ladustatud lõssipulbriga ja tagatist ei tuleks nõuda. Seda arvestades on asjakohane määrata kindlaks ladustamisaeg. |
| --- | --- |

(6)

Haldustõhususe ja lihtsustamise huvides peaksid taotlused olema seotud üksnes juba ladustatud lõssipulbriga ja tagatist ei tuleks nõuda. Seda arvestades on asjakohane määrata kindlaks ladustamisaeg.

| (7) | Haldustõhususe ja lihtsustamise huvides tuleks kindlaks määrata iga taotlusega hõlmatavate toodete miinimumkogus. |
| --- | --- |

(7)

Haldustõhususe ja lihtsustamise huvides tuleks kindlaks määrata iga taotlusega hõlmatavate toodete miinimumkogus.

| (8) | COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud meetmed võivad mõjutada rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 kohaste eraladustamistoetuse kohapealse kontrolli nõuete täitmist. On asjakohane võimaldada kõnealustest meetmetest mõjutatud liikmesriikidele paindlikkust, pikendades lattu saabumise kontrollimise aega või võimaldades sellise kontrollimise asemel kasutada muid asjakohaseid tõendeid, samuti mitte nõudes etteteatamata kontrollimist. Seepärast on asjakohane teha käesoleva määruse kohaldamisel erand rakendusmääruse (EL) 2016/1240 teatavatest sätetest. |
| --- | --- |

(8)

COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud meetmed võivad mõjutada rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 kohaste eraladustamistoetuse kohapealse kontrolli nõuete täitmist. On asjakohane võimaldada kõnealustest meetmetest mõjutatud liikmesriikidele paindlikkust, pikendades lattu saabumise kontrollimise aega või võimaldades sellise kontrollimise asemel kasutada muid asjakohaseid tõendeid, samuti mitte nõudes etteteatamata kontrollimist. Seepärast on asjakohane teha käesoleva määruse kohaldamisel erand rakendusmääruse (EL) 2016/1240 teatavatest sätetest.

| (9) | Et saavutada otsene mõju turule ja aidata hindu stabiliseerida, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(9)

Et saavutada otsene mõju turule ja aidata hindu stabiliseerida, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesoleva määrusega nähakse ette lõssipulbri eraladustamise toetus (edaspidi „toetus“) vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 17 esimese lõigu punktile g.

2.   Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1238 ja rakendusmäärust (EL) 2016/1240.

Artikkel 2

Toetuskõlblikud tooted

Toetuse saamiseks peab lõssipulber olema veatu ja standardse turustuskvaliteediga ning pärinema liidust. Toode peab vastama delegeeritud määruse (EL) 2016/1238 VI lisa VI jao nõuetele.

Artikkel 3

Taotluste esitamine ja vastuvõetavus

1.   Toetusetaotlusi võib esitada alates 7. maist 2020. Taotluste esitamise viimane kuupäev on 30. juuni 2020.

2.   Taotlused peavad olema seotud juba lattu paigutatud toodetega.

3.   Vähim kogus taotluse kohta on kümme tonni.

Artikkel 4

Toetuse suurus ja ladustamisaeg

1.   Toetuse suurus on kindlaks määratud järgmiselt:

| a) | 5,11 eurot tonni kohta ladustamise püsikulude eest; |
| --- | --- |

a)

5,11 eurot tonni kohta ladustamise püsikulude eest;

| b) | 0,13 eurot tonni kohta päevas iga lepingulise ladustamispäeva eest. |
| --- | --- |

b)

0,13 eurot tonni kohta päevas iga lepingulise ladustamispäeva eest.

2.   Lepinguline ladustamine lõpeb päeval, mis eelneb toote laost väljaviimise päevale.

3.   Toetust võib anda ainult juhul, kui lepinguline ladustamisaeg on vahemikus 90–180 päeva.

Artikkel 5

Kontrollid

1.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 lõigetest 1 ja 2 võib asjaomane liikmesriik juhul, kui makseasutusel ei ole COVID-19 pandeemia vastu võitlemiseks kehtestatud meetmete (edaspidi „meetmed“) tõttu võimalik kõnealuse määruse artikli 60 lõigetes 1 ja 2 osutatud kontrolle õigel ajal teha,

| a) | pikendada artikli 60 lõike 1 esimese lõigu kohast kontrollide tegemise aega kuni 30 päeva võrra pärast meetmete kestuse lõppu; või |
| --- | --- |

a)

pikendada artikli 60 lõike 1 esimese lõigu kohast kontrollide tegemise aega kuni 30 päeva võrra pärast meetmete kestuse lõppu; või

| b) | lubada meetmete rakendamise ajal kasutada nende kontrollide asemel asjakohaseid tõendeid, sealhulgas geomärgistatud fotosid või muid elektroonilisi tõendeid. |
| --- | --- |

b)

lubada meetmete rakendamise ajal kasutada nende kontrollide asemel asjakohaseid tõendeid, sealhulgas geomärgistatud fotosid või muid elektroonilisi tõendeid.

2.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 lõike 3 esimesest lõigust ei nõuta makseasutuselt juhul, kui tal ei ole kõnealuste meetmete tõttu võimalik etteteatamata kohapealseid kontrolle teha, nende meetmete kestuse ajal etteteatamata kontrollide tegemist.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. aprill 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 346, 20.12.2013, lk 12.

2

(3)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

3

(4)  Komisjoni 18. mai 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1238, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas (ELT L 206, 30.7.2016, lk 15).

4

(5)  Komisjoni 18. mai 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1240, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas (ELT L 206, 30.7.2016, lk 71).

5

---

| 4.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 140/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 140/37

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/599,

30. aprill 2020,

millega lubatakse piima- ja piimatoodete sektoris sõlmida kokkuleppeid ja teha otsuseid tootmise kavandamise kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 222,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Praeguse COVID-19 pandeemia ja liikmesriikides inimestele kehtestatud ulatuslike liikumispiirangute tõttu on piima- ja piimatoodete sektoris majandushäired, mis põhjustavad põllumajandustootjatele rahalisi raskusi ja rahavooprobleeme. |
| --- | --- |

(1)

Praeguse COVID-19 pandeemia ja liikmesriikides inimestele kehtestatud ulatuslike liikumispiirangute tõttu on piima- ja piimatoodete sektoris majandushäired, mis põhjustavad põllumajandustootjatele rahalisi raskusi ja rahavooprobleeme.

| (2) | Haiguse leviku ja kehtestatud meetmete tõttu napib tööjõudu ning eelkõige mõjutab see piima tootmist, kogumist ja töötlemist. See suurendab sektori raskusi veelgi, kuna töötlev tööstus peab leidma alternatiivseid lahendusi üha lisanduva toorpiima kogumiseks, samal ajal kui piimakombinaadid on raskustes. |
| --- | --- |

(2)

Haiguse leviku ja kehtestatud meetmete tõttu napib tööjõudu ning eelkõige mõjutab see piima tootmist, kogumist ja töötlemist. See suurendab sektori raskusi veelgi, kuna töötlev tööstus peab leidma alternatiivseid lahendusi üha lisanduva toorpiima kogumiseks, samal ajal kui piimakombinaadid on raskustes.

| (3) | Kaupluste, väliturgude, restoranide ja muude külalismajandusettevõtete kohustusliku sulgemise tõttu on peatunud ka majutus- ja toitlustussektori tegevus ning selle tagajärjel on nõudlus piima ja piimatoodete järele märgatavalt muutunud. Tarbijad nõuavad pigem esmaseid toidukaupu ja see kahjustab eripiimatoodete olukorda. Sõltuvalt tootest tarbib majutus- ja toitlustussektor liidus toodetavatest piimast ja piimatoodetest tavaliselt ligikaudu 10–20 %. Seetõttu on nõudlus teatavate majutus- ja toitlustussektoris müüdavate piima- ja piimatoodete sektori toodete järele vähenenud. Näiteks rohkem kui pool liidus toodetava mozzarella-juustu toodangust läheb toitlustussektorile. Teatavate piimatoodete tarbimise suurenemine jaemüügisektoris ei ole kompenseerinud nõudluse vähenemist majutus- ja toitlustussektoris. |
| --- | --- |

(3)

Kaupluste, väliturgude, restoranide ja muude külalismajandusettevõtete kohustusliku sulgemise tõttu on peatunud ka majutus- ja toitlustussektori tegevus ning selle tagajärjel on nõudlus piima ja piimatoodete järele märgatavalt muutunud. Tarbijad nõuavad pigem esmaseid toidukaupu ja see kahjustab eripiimatoodete olukorda. Sõltuvalt tootest tarbib majutus- ja toitlustussektor liidus toodetavatest piimast ja piimatoodetest tavaliselt ligikaudu 10–20 %. Seetõttu on nõudlus teatavate majutus- ja toitlustussektoris müüdavate piima- ja piimatoodete sektori toodete järele vähenenud. Näiteks rohkem kui pool liidus toodetava mozzarella-juustu toodangust läheb toitlustussektorile. Teatavate piimatoodete tarbimise suurenemine jaemüügisektoris ei ole kompenseerinud nõudluse vähenemist majutus- ja toitlustussektoris.

| (4) | Edasist hinnalangust oodates tühistavad piima ja piimatoodete ostjad liidus ja maailmaturul ka lepinguid ja viivitavad uute lepingute sõlmimisega. Peale selle mõjutavad piima ja piimatoodete eksporti logistikaprobleemid, kuna COVID-19 pandeemia algus Hiinas on põhjustanud sadamates ja ka mujal märkimisväärseid ummikuid. Periood, mil üha rohkem saadetisi on tühistatud, peaks jätkuma vähemalt kuni 2020. aasta juunini, mis tähendab seda, et konteinereid on vähem saadaval, hinnad tõusevad märkimisväärselt ja eksportijate saadetised lükkuvad edasi. Eksport kolmandatesse riikidesse moodustab piima ja piimatoodete kogu tootmismahust liidus ligikaudu 15 %. |
| --- | --- |

(4)

Edasist hinnalangust oodates tühistavad piima ja piimatoodete ostjad liidus ja maailmaturul ka lepinguid ja viivitavad uute lepingute sõlmimisega. Peale selle mõjutavad piima ja piimatoodete eksporti logistikaprobleemid, kuna COVID-19 pandeemia algus Hiinas on põhjustanud sadamates ja ka mujal märkimisväärseid ummikuid. Periood, mil üha rohkem saadetisi on tühistatud, peaks jätkuma vähemalt kuni 2020. aasta juunini, mis tähendab seda, et konteinereid on vähem saadaval, hinnad tõusevad märkimisväärselt ja eksportijate saadetised lükkuvad edasi. Eksport kolmandatesse riikidesse moodustab piima ja piimatoodete kogu tootmismahust liidus ligikaudu 15 %.

| (5) | Seepärast keskendutakse toorpiima töötlemise asemel tavapärasest turunõudlusest suuremas mahus osaliselt selliste lahtiselt müüdavate toodete valmistamisele, mis ei ole nii töömahukad, säilivad kaua ja mida võib ladustada, milleks on näiteks lõssipulber ja või. Samas ei suuda paljud liidu tootmisüksused töödelda piima teistsugusteks toodeteks ning peavad jätkama selliste piimatoodete tootmist, mille järele on nõudlus järsult vähenenud. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast keskendutakse toorpiima töötlemise asemel tavapärasest turunõudlusest suuremas mahus osaliselt selliste lahtiselt müüdavate toodete valmistamisele, mis ei ole nii töömahukad, säilivad kaua ja mida võib ladustada, milleks on näiteks lõssipulber ja või. Samas ei suuda paljud liidu tootmisüksused töödelda piima teistsugusteks toodeteks ning peavad jätkama selliste piimatoodete tootmist, mille järele on nõudlus järsult vähenenud.

| (6) | Selline pakkumise ja nõudluse tasakaalustamatus põhjustab majandushäireid piima- ja piimatoodete sektoris. Tasakaalustamatuse tõttu on piima ja piimatoodete hulgimüügihinnad märkimisväärselt langenud, eriti alates 2020. aasta märtsi algusest: lõssipulbrihind 19 % ja võihind 14 %. Kõigepealt on märkimisväärselt langenud lõssipulbri- ja võihinnad, kuna nendeks toodeteks töödeldakse toorpiima ülejääki, kui piimavoog ületab nõudluse. Lõssipulbri- ja võihinda aluseks võttes arvatakse, et toorpiima ekvivalendi hulgihind langes alates veebruari algusest kuni aprilli esimese nädalani 24 %. Hinnalangus on sel kevadel erakordne, kuna aeg, mil liikumispiirangutest tulenevalt nõudlus muutub, on ühtlasi ka piima ja piimatoodete tootmise tippaeg. Eeldatavasti langevad piima ja piimatoodete hinnad veelgi, kuna piimatootmismaht peaks suurenema kevadel ja suvel, s.o piima- ja piimatoodete sektori tootmise kõrghooajal. |
| --- | --- |

(6)

Selline pakkumise ja nõudluse tasakaalustamatus põhjustab majandushäireid piima- ja piimatoodete sektoris. Tasakaalustamatuse tõttu on piima ja piimatoodete hulgimüügihinnad märkimisväärselt langenud, eriti alates 2020. aasta märtsi algusest: lõssipulbrihind 19 % ja võihind 14 %. Kõigepealt on märkimisväärselt langenud lõssipulbri- ja võihinnad, kuna nendeks toodeteks töödeldakse toorpiima ülejääki, kui piimavoog ületab nõudluse. Lõssipulbri- ja võihinda aluseks võttes arvatakse, et toorpiima ekvivalendi hulgihind langes alates veebruari algusest kuni aprilli esimese nädalani 24 %. Hinnalangus on sel kevadel erakordne, kuna aeg, mil liikumispiirangutest tulenevalt nõudlus muutub, on ühtlasi ka piima ja piimatoodete tootmise tippaeg. Eeldatavasti langevad piima ja piimatoodete hinnad veelgi, kuna piimatootmismaht peaks suurenema kevadel ja suvel, s.o piima- ja piimatoodete sektori tootmise kõrghooajal.

| (7) | Eespool kirjeldatud asjaolude tõttu võib öelda, et tegemist on turu tõsise tasakaalustamatusega. |
| --- | --- |

(7)

Eespool kirjeldatud asjaolude tõttu võib öelda, et tegemist on turu tõsise tasakaalustamatusega.

| (8) | Selleks et piima- ja piimatoodete sektor suudaks leida tasakaalu ajal, kui turul tasakaal suuresti puudub, on asjakohane lubada põllumajandustootjatel, põllumajandustootjate liitudel, sellistest liitudest moodustatud ühendustel, tunnustatud tootjaorganisatsioonidel, tunnustatud tootjaorganisatsioonide liitudel ja tunnustatud tootmisharudevahelistel organisatsioonidel sõlmida kokkuleppeid ja teha otsuseid. Sellised kokkulepped ja otsused võiksid hõlmata ettevõtjate ühiseid jõupingutusi toorpiima tootmise kavandamisel vastavalt muutuvale nõudlusele. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et piima- ja piimatoodete sektor suudaks leida tasakaalu ajal, kui turul tasakaal suuresti puudub, on asjakohane lubada põllumajandustootjatel, põllumajandustootjate liitudel, sellistest liitudest moodustatud ühendustel, tunnustatud tootjaorganisatsioonidel, tunnustatud tootjaorganisatsioonide liitudel ja tunnustatud tootmisharudevahelistel organisatsioonidel sõlmida kokkuleppeid ja teha otsuseid. Sellised kokkulepped ja otsused võiksid hõlmata ettevõtjate ühiseid jõupingutusi toorpiima tootmise kavandamisel vastavalt muutuvale nõudlusele.

| (9) | Kokkuleppeid ja otsuseid tootmise kavandamise kohta võiks lubada ajutiselt kuni kuueks kuuks, s.t kevadele ja suvele langevaks perioodiks, kui piima- ja piimatoodete sektoris on tootmise kõrghooaeg ning kui nende kokkulepete ja otsuste mõju oleks seega kõige suurem. |
| --- | --- |

(9)

Kokkuleppeid ja otsuseid tootmise kavandamise kohta võiks lubada ajutiselt kuni kuueks kuuks, s.t kevadele ja suvele langevaks perioodiks, kui piima- ja piimatoodete sektoris on tootmise kõrghooaeg ning kui nende kokkulepete ja otsuste mõju oleks seega kõige suurem.

| (10) | Arvestades, et tõsiseid turuhäireid on täheldatud alates 2020. aasta aprilli algusest, peaks kuuekuuline periood algama 1. aprillil 2020. |
| --- | --- |

(10)

Arvestades, et tõsiseid turuhäireid on täheldatud alates 2020. aasta aprilli algusest, peaks kuuekuuline periood algama 1. aprillil 2020.

| (11) | Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 222 lõike 1 esimesele lõigule lubatakse kokkuleppeid sõlmida ja otsuseid teha siis, kui see ei kahjusta siseturu toimimist ning kõnealuste kokkulepete ja otsuste eesmärk on üksnes stabiliseerida sektorit. Neid eritingimusi ei kohaldata selliste kokkulepete ega otsuste suhtes, mis otseselt või kaudselt võivad põhjustada turgude jagunemist, kodakondsuse alusel diskrimineerimist või hindade kindlaksmääramist. Kui kokkulepped ja otsused ei vasta või enam ei vasta nendele tingimustele, kohaldatakse nende kokkulepete ja otsuste suhtes aluslepingu artikli 101 lõiget 1. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 222 lõike 1 esimesele lõigule lubatakse kokkuleppeid sõlmida ja otsuseid teha siis, kui see ei kahjusta siseturu toimimist ning kõnealuste kokkulepete ja otsuste eesmärk on üksnes stabiliseerida sektorit. Neid eritingimusi ei kohaldata selliste kokkulepete ega otsuste suhtes, mis otseselt või kaudselt võivad põhjustada turgude jagunemist, kodakondsuse alusel diskrimineerimist või hindade kindlaksmääramist. Kui kokkulepped ja otsused ei vasta või enam ei vasta nendele tingimustele, kohaldatakse nende kokkulepete ja otsuste suhtes aluslepingu artikli 101 lõiget 1.

| (12) | Käesoleva määrusega antud luba peaks hõlmama liidu territooriumi, kuna turg on suuresti tasakaalust väljas kogu liidus. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega antud luba peaks hõlmama liidu territooriumi, kuna turg on suuresti tasakaalust väljas kogu liidus.

| (13) | Selleks et liikmesriikidel oleks võimalik hinnata, kas kokkulepped ja otsused kahjustavad siseturu toimimist või mitte ning kas nende eesmärk on üksnes stabiliseerida piima- ja piimatoodete sektorit, tuleks teave sõlmitud kokkulepete ja tehtud otsuste, nendega hõlmatud tootmismahu ning nende kokkulepete ja otsuste kehtivuse aja kohta edastada selle liikmesriigi pädevatele asutustele, k.a sealsed konkurentsiasutused, kelle puhul on kõnealuste kokkulepete ja otsustega hõlmatud suurim osakaal eeldatavast piimatootmismahust. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et liikmesriikidel oleks võimalik hinnata, kas kokkulepped ja otsused kahjustavad siseturu toimimist või mitte ning kas nende eesmärk on üksnes stabiliseerida piima- ja piimatoodete sektorit, tuleks teave sõlmitud kokkulepete ja tehtud otsuste, nendega hõlmatud tootmismahu ning nende kokkulepete ja otsuste kehtivuse aja kohta edastada selle liikmesriigi pädevatele asutustele, k.a sealsed konkurentsiasutused, kelle puhul on kõnealuste kokkulepete ja otsustega hõlmatud suurim osakaal eeldatavast piimatootmismahust.

| (14) | Arvestades turu tõsist tasakaalustamatust enne kõrghooaja algust, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist. |
| --- | --- |

(14)

Arvestades turu tõsist tasakaalustamatust enne kõrghooaja algust, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist.

| (15) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 152 lõike 1a, artikli 209 lõike 1 ja artikli 210 lõike 1 kohaldamist, võivad piima- ja piimatoodete sektori põllumajandustootjad, põllumajandustootjate liidud, sellistest liitudest moodustatud ühendused, tunnustatud tootjaorganisatsioonid, tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidud ja tunnustatud tootmisharudevahelised organisatsioonid alates 1. aprillist 2020 kuue kuu jooksul sõlmida kokkuleppeid ja teha ühisotsuseid toodetava toorpiimakoguse kavandamise kohta.

Artikkel 2

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et artiklis 1 osutatud kokkulepped ja otsused ei kahjusta siseturu nõuetekohast toimimist ning et nende eesmärk on üksnes stabiliseerida piima- ja piimatoodete sektorit.

Artikkel 3

Käesoleva loa geograafiline kohaldamisala on liidu territoorium.

Artikkel 4

1.   Kohe pärast artiklis 1 osutatud kokkulepete sõlmimist või otsuste tegemist teatavad asjaomased põllumajandustootjad, põllumajandustootjate liidud, sellistest liitudest moodustatud ühendused, tunnustatud tootjaorganisatsioonid, tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidud ja tunnustatud tootmisharudevahelised organisatsioonid nendest kokkulepetest ja otsustest selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kelle puhul on kõnealuste kokkulepete ja otsustega hõlmatud suurim osakaal eeldatavast piimatootmismahust, ning esitavad nende kokkulepete ja otsuste kohta järgmise teabe:

| a) | hinnanguline kokkulepete ja otsustega hõlmatud tootmismaht; |
| --- | --- |

a)

hinnanguline kokkulepete ja otsustega hõlmatud tootmismaht;

| b) | eeldatav rakendamisperiood. |
| --- | --- |

b)

eeldatav rakendamisperiood.

2.   Hiljemalt 25 päeva pärast artiklis 1 osutatud kuuekuulise perioodi lõppu teatavad asjaomased põllumajandustootjad, põllumajandustootjate liidud, sellistest liitudest moodustatud ühendused, tunnustatud tootjaorganisatsioonid, tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidud ja tunnustatud tootmisharudevahelised organisatsioonid käesoleva artikli lõikes 1 osutatud pädevatele asutustele kokkulepete või otsustega tegelikult hõlmatud tootmismahu.

3.   Vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2017/1185 (2) teatavad liikmesriigid komisjonile järgmist:

| a) | hiljemalt viis päeva pärast iga ühekuulise perioodi lõppu kokkulepped ja otsused, millest on neile kõnealuse ajavahemiku jooksul lõike 1 kohaselt teatatud; |
| --- | --- |

a)

hiljemalt viis päeva pärast iga ühekuulise perioodi lõppu kokkulepped ja otsused, millest on neile kõnealuse ajavahemiku jooksul lõike 1 kohaselt teatatud;

| b) | hiljemalt 30 päeva pärast artiklis 1 osutatud kuuekuulise perioodi lõppu ülevaade selle aja jooksul rakendatud kokkulepetest ja otsustest. |
| --- | --- |

b)

hiljemalt 30 päeva pärast artiklis 1 osutatud kuuekuulise perioodi lõppu ülevaade selle aja jooksul rakendatud kokkulepetest ja otsustest.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. aprill 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 20. aprilli 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1185, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) nr 1307/2013 ja (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses komisjonile edastatava teabe ja dokumentidega ning millega muudetakse mitut komisjoni määrust ja tunnistatakse mitu määrust kehtetuks (ELT L 171, 4.7.2017, lk 113).

2

---

| 4.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 140/40 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 140/40

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/600,

30. aprill 2020,

millega kehtestatakse erand rakendusmäärustest (EL) 2017/892, (EL) 2016/1150, (EL) nr 615/2014, (EL) 2015/1368 ja (EL) 2017/39 seoses teatavate COVID-19 pandeemiast tingitud kriisi lahendamise meetmetega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikleid 25, 31, 38, 54 ja 57,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Praeguse COVID-19 pandeemia ja sellest tulenevate ulatuslike liikumispiirangute tõttu on kõigi liikmesriikide põllumajandustootjad, viinamarjakasvatajad, oliiviõlitootjad ja mesinikud erakordsetes raskustes. Logistikaprobleemid ja tööjõu nappus on muutnud nad pandeemia põhjustatud majandushäirete suhtes haavatavaks. Eelkõige on neil tekkinud finantsraskused ja rahavooprobleemid. Eespool nimetatud mitmesuguste eri asjaolude erandliku laadi tõttu on vaja neid raskusi leevendada, kehtestades erandid ühises põllumajanduspoliitikas kohaldatavate eri rakendusmääruste teatavatest sätetest. |
| --- | --- |

(1)

Praeguse COVID-19 pandeemia ja sellest tulenevate ulatuslike liikumispiirangute tõttu on kõigi liikmesriikide põllumajandustootjad, viinamarjakasvatajad, oliiviõlitootjad ja mesinikud erakordsetes raskustes. Logistikaprobleemid ja tööjõu nappus on muutnud nad pandeemia põhjustatud majandushäirete suhtes haavatavaks. Eelkõige on neil tekkinud finantsraskused ja rahavooprobleemid. Eespool nimetatud mitmesuguste eri asjaolude erandliku laadi tõttu on vaja neid raskusi leevendada, kehtestades erandid ühises põllumajanduspoliitikas kohaldatavate eri rakendusmääruste teatavatest sätetest.

| (2) | Vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/892 (2) artikli 9 lõikele 1 peavad tootjaorganisatsioonid esitama liikmesriigi pädevale asutusele toetusetaotluse või toetuse jääksumma taotluse iga sellise rakenduskava kohta, mille jaoks toetust taotletakse, toetuse taotlemise aastale järgneva aasta 15. veebruariks. Kõnealuse määruse artikli 9 lõike 3 kohaselt võivad toetusetaotlused hõlmata kavandatud, kuid kandmata kulusid, kui on tõendatud teatavad asjaolud. Sinna hulka kuulub asjaolu, et asjaomaseid toiminguid ei saanud teha rakenduskava kohaldamisaasta 31. detsembriks asjaomasest tootjaorganisatsioonist sõltumatutel põhjustel ja et neid saab teha selle aasta 30. aprillini, mis järgneb toetuse taotlemise aastale, mille jaoks toetust taotletakse. COVID-19 pandeemiat silmas pidades on vaja teha erand rakendusmääruse (EL) 2017/892 artikli 9 lõike 3 punktist b ja näha ette, et 15. veebruariks 2021 esitatavad toetusetaotlused võivad hõlmata 2020. aastaks kavandatud, kuid 31. detsembriks 2020 tegemata toimingute kulusid, kui neid toiminguid on võimalik teha 15. augustiks 2021. Samal põhjusel on ka vaja teha erand rakendusmääruse (EL) 2017/892 artikli 9 lõike 3 punktist b ja näha ette, et 15. veebruariks 2020 esitatud toetusetaotlused võivad hõlmata 2019. aastaks kavandatud, kuid 31. detsembriks 2019 tegemata toimingute kulusid, kui neid toiminguid on võimalik teha 15. augustiks 2020. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/892 (2) artikli 9 lõikele 1 peavad tootjaorganisatsioonid esitama liikmesriigi pädevale asutusele toetusetaotluse või toetuse jääksumma taotluse iga sellise rakenduskava kohta, mille jaoks toetust taotletakse, toetuse taotlemise aastale järgneva aasta 15. veebruariks. Kõnealuse määruse artikli 9 lõike 3 kohaselt võivad toetusetaotlused hõlmata kavandatud, kuid kandmata kulusid, kui on tõendatud teatavad asjaolud. Sinna hulka kuulub asjaolu, et asjaomaseid toiminguid ei saanud teha rakenduskava kohaldamisaasta 31. detsembriks asjaomasest tootjaorganisatsioonist sõltumatutel põhjustel ja et neid saab teha selle aasta 30. aprillini, mis järgneb toetuse taotlemise aastale, mille jaoks toetust taotletakse. COVID-19 pandeemiat silmas pidades on vaja teha erand rakendusmääruse (EL) 2017/892 artikli 9 lõike 3 punktist b ja näha ette, et 15. veebruariks 2021 esitatavad toetusetaotlused võivad hõlmata 2020. aastaks kavandatud, kuid 31. detsembriks 2020 tegemata toimingute kulusid, kui neid toiminguid on võimalik teha 15. augustiks 2021. Samal põhjusel on ka vaja teha erand rakendusmääruse (EL) 2017/892 artikli 9 lõike 3 punktist b ja näha ette, et 15. veebruariks 2020 esitatud toetusetaotlused võivad hõlmata 2019. aastaks kavandatud, kuid 31. detsembriks 2019 tegemata toimingute kulusid, kui neid toiminguid on võimalik teha 15. augustiks 2020.

| (3) | Meetmed, mida valitsused on viimastel kuudel COVID-19 pandeemiast tingitud kriisi lahendamiseks võtnud, eelkõige hotellide, baaride ja restoranide sulgemine, inimeste ja kaupade liikumise piiramine hädavajaliku määrani ning teatavate piiride sulgemine liidus, avaldavad ELi veinisektorile märkimisväärset negatiivset mõju. Hinnanguliselt mõjutab hotellide, baaride ja restoranide sulgemine ELis tarbitava veini kogusest otseselt 30 %, s.o 50 % ELis tarbitava veini väärtusest. Lisaks avaldavad pandeemia põhjustatud tööjõunappus ja logistikaprobleemid survet viinamarjakasvatajatele ja kogu veinisektorile. Peatsel saagikoristusel seisavad viinamarjakasvatajad silmitsi üha suuremate probleemidega – madalad hinnad, vähenenud tarbimine, transpordi- ja müügiraskused. |
| --- | --- |

(3)

Meetmed, mida valitsused on viimastel kuudel COVID-19 pandeemiast tingitud kriisi lahendamiseks võtnud, eelkõige hotellide, baaride ja restoranide sulgemine, inimeste ja kaupade liikumise piiramine hädavajaliku määrani ning teatavate piiride sulgemine liidus, avaldavad ELi veinisektorile märkimisväärset negatiivset mõju. Hinnanguliselt mõjutab hotellide, baaride ja restoranide sulgemine ELis tarbitava veini kogusest otseselt 30 %, s.o 50 % ELis tarbitava veini väärtusest. Lisaks avaldavad pandeemia põhjustatud tööjõunappus ja logistikaprobleemid survet viinamarjakasvatajatele ja kogu veinisektorile. Peatsel saagikoristusel seisavad viinamarjakasvatajad silmitsi üha suuremate probleemidega – madalad hinnad, vähenenud tarbimine, transpordi- ja müügiraskused.

| (4) | Pealegi oli liidu veinituru olukord raske juba 2019. aastal ja veinivarud on suurimad alates 2009. aastast. Selline areng on peamiselt tingitud 2018. aasta rekordsaagist ja üldisest veinitarbimise vähenemisest liidus. Lisaks on eksporti mõjutanud asjaolu, et Ameerika Ühendriigid kui peamine liidu veini eksporditurg kehtestasid liidu veinidele täiendavad imporditariifid. COVID-19 pandeemia on veel järjekordne löök niigi ebakindlale sektorile, mis ei suuda enam oma tooteid tõhusalt turustada ega jaotada, seda peamiselt tingituna suurte eksporditurgude sulgemisest ning nõuetekohaste liikumis- ja muude piirangute järgimiseks võetud meetmetest, eelkõige igasuguse toitlustustegevuse katkestamisest ja suutmatusest varustada tavakliente. Kõige selle tõttu väheneb veinisektoris tegutsejate sissetulek. Ebakindlus, mis valitseb pandeemiaga võitlemiseks võetud meetmete pikkuse suhtes ja selle osas, kuidas need võivad mõjutada hindu, tarbimisharjumusi ja sissetulekuid, avaldab liidu veinisektorile veelgi survet. |
| --- | --- |

(4)

Pealegi oli liidu veinituru olukord raske juba 2019. aastal ja veinivarud on suurimad alates 2009. aastast. Selline areng on peamiselt tingitud 2018. aasta rekordsaagist ja üldisest veinitarbimise vähenemisest liidus. Lisaks on eksporti mõjutanud asjaolu, et Ameerika Ühendriigid kui peamine liidu veini eksporditurg kehtestasid liidu veinidele täiendavad imporditariifid. COVID-19 pandeemia on veel järjekordne löök niigi ebakindlale sektorile, mis ei suuda enam oma tooteid tõhusalt turustada ega jaotada, seda peamiselt tingituna suurte eksporditurgude sulgemisest ning nõuetekohaste liikumis- ja muude piirangute järgimiseks võetud meetmetest, eelkõige igasuguse toitlustustegevuse katkestamisest ja suutmatusest varustada tavakliente. Kõige selle tõttu väheneb veinisektoris tegutsejate sissetulek. Ebakindlus, mis valitseb pandeemiaga võitlemiseks võetud meetmete pikkuse suhtes ja selle osas, kuidas need võivad mõjutada hindu, tarbimisharjumusi ja sissetulekuid, avaldab liidu veinisektorile veelgi survet.

| (5) | Sellest tulenevalt on olukorra lahendamiseks vaja võtta kiireloomulisi meetmeid ja võimaldada paindlikumalt rakendada teatavaid määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 43 kohaseid toetusmeetmeid, tehes erandi komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/1150 (3) mitmest sättest. |
| --- | --- |

(5)

Sellest tulenevalt on olukorra lahendamiseks vaja võtta kiireloomulisi meetmeid ja võimaldada paindlikumalt rakendada teatavaid määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 43 kohaseid toetusmeetmeid, tehes erandi komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/1150 (3) mitmest sättest.

| (6) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/1150 artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 41 lõikes 5 osutatud kohaldatavate toetusprogrammide muudatusi ei esitata rohkem kui kaks korda eelarveaasta jooksul. Selleks et liikmesriigid saaksid COVID-19 pandeemiast tingitud kriisist tulenevalt kiiresti kohandada oma riiklikke toetusprogramme, on asjakohane lubada esitada selliseid muudatusi rohkem kui kaks korda eelarveaasta jooksul, tingimusel et seda tehakse enne 15. oktoobrit 2020. Liikmesriigid peaksid suutma kiiresti reageerida COVID-19 pandeemiast tingitud kriisiga seotud erakorralistele asjaoludele ning esitama oma programmi muudatused nii vara ja nii tihti, kui peetakse vajalikuks. Selline paindlikkus võimaldaks liikmesriikidel turuolukorrast lähtuvalt optimeerida juba kehtivaid meetmeid, suurendada sekkumismeetmete arvu ja teha sagedamini kohandusi. Lisaks võimaldaks see liikmesriikidel, kes soovivad lisada oma riiklikku toetusprogrammi täiendavaid meetmeid, teha seda kohe pärast käesoleva määruse jõustumist, selle asemel et oodata ära järgmine muudatusettepanekute esitamise tähtaeg. Tänu suuremale paindlikkusele oleks ettevõtjatel, sealhulgas uutel turule tulijatel, rohkem võimalusi toetusetaotlusi esitada. Sellega soovitakse kergendada veinisektori olukorda ja tagada paindlikkus, mida on vaja COVID-19 pandeemiast tingitud kriisi tagajärgedega toimetulekuks. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/1150 artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 41 lõikes 5 osutatud kohaldatavate toetusprogrammide muudatusi ei esitata rohkem kui kaks korda eelarveaasta jooksul. Selleks et liikmesriigid saaksid COVID-19 pandeemiast tingitud kriisist tulenevalt kiiresti kohandada oma riiklikke toetusprogramme, on asjakohane lubada esitada selliseid muudatusi rohkem kui kaks korda eelarveaasta jooksul, tingimusel et seda tehakse enne 15. oktoobrit 2020. Liikmesriigid peaksid suutma kiiresti reageerida COVID-19 pandeemiast tingitud kriisiga seotud erakorralistele asjaoludele ning esitama oma programmi muudatused nii vara ja nii tihti, kui peetakse vajalikuks. Selline paindlikkus võimaldaks liikmesriikidel turuolukorrast lähtuvalt optimeerida juba kehtivaid meetmeid, suurendada sekkumismeetmete arvu ja teha sagedamini kohandusi. Lisaks võimaldaks see liikmesriikidel, kes soovivad lisada oma riiklikku toetusprogrammi täiendavaid meetmeid, teha seda kohe pärast käesoleva määruse jõustumist, selle asemel et oodata ära järgmine muudatusettepanekute esitamise tähtaeg. Tänu suuremale paindlikkusele oleks ettevõtjatel, sealhulgas uutel turule tulijatel, rohkem võimalusi toetusetaotlusi esitada. Sellega soovitakse kergendada veinisektori olukorda ja tagada paindlikkus, mida on vaja COVID-19 pandeemiast tingitud kriisi tagajärgedega toimetulekuks.

| (7) | Seepärast on vaja ajutiselt teha erand rakendusmääruse (EL) 2016/1150 artikli 2 lõikest 1, et riiklikke toetusprogramme oleks võimalik muuta ka siis, kui see on vajalik ka seoses määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 45 lõike 1 punktis a ning artiklites 46–52 osutatud meetmetega. Seoses määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 45 lõike 1 punktis b osutatud müügiedendusmeetmega võimaldab komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/133 (4) liikmesriikidel teha vajaduse korral muudatusi oma riiklikes toetusprogrammides. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast on vaja ajutiselt teha erand rakendusmääruse (EL) 2016/1150 artikli 2 lõikest 1, et riiklikke toetusprogramme oleks võimalik muuta ka siis, kui see on vajalik ka seoses määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 45 lõike 1 punktis a ning artiklites 46–52 osutatud meetmetega. Seoses määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 45 lõike 1 punktis b osutatud müügiedendusmeetmega võimaldab komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/133 (4) liikmesriikidel teha vajaduse korral muudatusi oma riiklikes toetusprogrammides.

| (8) | Võttes arvesse COVID-19 pandeemiast tingitud kriisi ja sellest tulenevat inimressursside nappust, on tootjatel praktiliselt võimatu teha saagi toorelt koristamiseks kavandatud toiminguid. Seepärast on asjakohane lükata 2020. aasta puhul edasi nii toorelt koristamise toetuse taotluste esitamise tähtaeg kui ka toorelt koristamise toimingute tähtaeg, nagu on sätestatud vastavalt rakendusmääruse (EL) 2016/1150 artikli 8 punktides b ja d. Sellega peaksid tootjad saama lisaaega nende toimingute kavandamiseks ja vajaliku tööjõu leidmiseks. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse COVID-19 pandeemiast tingitud kriisi ja sellest tulenevat inimressursside nappust, on tootjatel praktiliselt võimatu teha saagi toorelt koristamiseks kavandatud toiminguid. Seepärast on asjakohane lükata 2020. aasta puhul edasi nii toorelt koristamise toetuse taotluste esitamise tähtaeg kui ka toorelt koristamise toimingute tähtaeg, nagu on sätestatud vastavalt rakendusmääruse (EL) 2016/1150 artikli 8 punktides b ja d. Sellega peaksid tootjad saama lisaaega nende toimingute kavandamiseks ja vajaliku tööjõu leidmiseks.

| (9) | Lisaks tundub, et COVID-19 pandeemiast tingitud kriisi ja sellest tulenevat veinitoodangu ülejääki turul silmas pidades on iganenud nõue, et liikmesriigid esitaksid konkreetse põhjenduse toorelt koristamise meetmete kasutamise kohta. Seepärast on asjakohane teha erand rakendusmääruse (EL) 2016/1150 artikli 8 punktist c ja 2020. aasta puhul ajutiselt mitte nõuda, et liikmesriigid määraksid kindlaks eeldatava turuolukorra, mis annab alust toorelt koristamisele, et taastada turu tasakaal ja vältida kriisi. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks tundub, et COVID-19 pandeemiast tingitud kriisi ja sellest tulenevat veinitoodangu ülejääki turul silmas pidades on iganenud nõue, et liikmesriigid esitaksid konkreetse põhjenduse toorelt koristamise meetmete kasutamise kohta. Seepärast on asjakohane teha erand rakendusmääruse (EL) 2016/1150 artikli 8 punktist c ja 2020. aasta puhul ajutiselt mitte nõuda, et liikmesriigid määraksid kindlaks eeldatava turuolukorra, mis annab alust toorelt koristamisele, et taastada turu tasakaal ja vältida kriisi.

| (10) | Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 29 on sätestatud eeskirjad tootjaorganisatsioonides oliiviõli- ja lauaoliivide sektori toetuseks koostatud kolmeaastaste tööprogrammide kohta. COVID-19 pandeemiast tingitud jätkuv kriis paneb erakordselt ja enneolematult proovile toetusesaajate võime läbi viia kavandatud tegevust oliiviõli- ja lauaoliivide sektorit toetavate kolmeaastaste programmide teisel ja kolmandal rakendusaastal. Sellest tulenevalt tagatakse toetusesaajatele erandkorras paindlik võimalus ja lubatakse teatavatel tingimustel tegevust muuta. Sellise paindlikkuse võimaldamiseks on seepärast vaja teha erand komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 615/2014 (5) teatavatest sätetest, ilma et see mõjutaks ELi toetuse väljamaksmise tähtaega. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 29 on sätestatud eeskirjad tootjaorganisatsioonides oliiviõli- ja lauaoliivide sektori toetuseks koostatud kolmeaastaste tööprogrammide kohta. COVID-19 pandeemiast tingitud jätkuv kriis paneb erakordselt ja enneolematult proovile toetusesaajate võime läbi viia kavandatud tegevust oliiviõli- ja lauaoliivide sektorit toetavate kolmeaastaste programmide teisel ja kolmandal rakendusaastal. Sellest tulenevalt tagatakse toetusesaajatele erandkorras paindlik võimalus ja lubatakse teatavatel tingimustel tegevust muuta. Sellise paindlikkuse võimaldamiseks on seepärast vaja teha erand komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 615/2014 (5) teatavatest sätetest, ilma et see mõjutaks ELi toetuse väljamaksmise tähtaega.

| (11) | Mesindusprogramme käsitlevad eeskirjad on sätestatud mesindussektori toetamist käsitlevas komisjoni rakendusmääruses (EL) 2015/1368 (6). Kõnealuse rakendusmääruse artikli 2 kohaselt on mesindusaasta 12 järjestikust kuud alates 1. augustist kuni 31. juulini. Seega kestab 2020. mesindusaasta 1. augustist 2019 kuni 31. juulini 2020. Vastavalt kõnealuse rakendusmääruse artiklile 3 peab iga liikmesriik esitama ettepaneku kogu oma territooriumi hõlmava ühtse mesindusprogrammi kohta. Vastavalt kõnealuse rakendusmääruse artiklile 6 võivad liikmesriigid oma mesindusprogrammide meetmeid mesindusaasta jooksul muuta. Aastakulude kavandatud ülemmäära ei tohiks siiski ületada. Rakendusmäärust (EL) 2015/1368 tuleks muuta, et liikmesriigid saaksid võtta 2020. mesindusaastaks kavandatud meetmeid ka pärast 31. juulit 2020. See muudatus ei tohiks mõjutada makseperioodi. Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 55 lõikele 1 tuleb mesindusprogrammid koostada koostöös mesindussektori esindusorganisatsioonidega. Enne mesindusprogrammide muutmise taotlemist peaksid liikmesriigid konsulteerima asjaomaste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

(11)

Mesindusprogramme käsitlevad eeskirjad on sätestatud mesindussektori toetamist käsitlevas komisjoni rakendusmääruses (EL) 2015/1368 (6). Kõnealuse rakendusmääruse artikli 2 kohaselt on mesindusaasta 12 järjestikust kuud alates 1. augustist kuni 31. juulini. Seega kestab 2020. mesindusaasta 1. augustist 2019 kuni 31. juulini 2020. Vastavalt kõnealuse rakendusmääruse artiklile 3 peab iga liikmesriik esitama ettepaneku kogu oma territooriumi hõlmava ühtse mesindusprogrammi kohta. Vastavalt kõnealuse rakendusmääruse artiklile 6 võivad liikmesriigid oma mesindusprogrammide meetmeid mesindusaasta jooksul muuta. Aastakulude kavandatud ülemmäära ei tohiks siiski ületada. Rakendusmäärust (EL) 2015/1368 tuleks muuta, et liikmesriigid saaksid võtta 2020. mesindusaastaks kavandatud meetmeid ka pärast 31. juulit 2020. See muudatus ei tohiks mõjutada makseperioodi. Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 55 lõikele 1 tuleb mesindusprogrammid koostada koostöös mesindussektori esindusorganisatsioonidega. Enne mesindusprogrammide muutmise taotlemist peaksid liikmesriigid konsulteerima asjaomaste organisatsioonidega.

| (12) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/39 (7) artikli 1 lõikes 2 on sätestatud mõiste „õppeaasta“ määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 23 osutatud toetuskava (edaspidi „koolikava“) kohaldamisel. Liikmesriikides COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud meetmed, sealhulgas haridusasutuste ajutine sulgemine, on takistanud koolikava rakendamist 2019/2020. õppeaastal. Need meetmed on ajutiselt takistanud puu- ja köögivilja ning piima jagamist haridusasutustes, kaasnevate haridusmeetmete võtmist ning reklaami, järelevalvet ja hindamist. Seepärast on asjakohane näha ette erand rakendusmääruse (EL) 2017/39 artikli 1 lõikest 2 ja pikendada 2019/2020. õppeaasta kestust, et liikmesriigid saaksid jätkata selleks õppeaastaks kavandatud tegevusega kuni 30. septembrini 2020. |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/39 (7) artikli 1 lõikes 2 on sätestatud mõiste „õppeaasta“ määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 23 osutatud toetuskava (edaspidi „koolikava“) kohaldamisel. Liikmesriikides COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud meetmed, sealhulgas haridusasutuste ajutine sulgemine, on takistanud koolikava rakendamist 2019/2020. õppeaastal. Need meetmed on ajutiselt takistanud puu- ja köögivilja ning piima jagamist haridusasutustes, kaasnevate haridusmeetmete võtmist ning reklaami, järelevalvet ja hindamist. Seepärast on asjakohane näha ette erand rakendusmääruse (EL) 2017/39 artikli 1 lõikest 2 ja pikendada 2019/2020. õppeaasta kestust, et liikmesriigid saaksid jätkata selleks õppeaastaks kavandatud tegevusega kuni 30. septembrini 2020.

| (13) | Rakendusmääruse (EL) 2017/39 artikli 4 lõigetes 3, 4 ja 5 ning artikli 5 lõikes 3 on sätestatud ajavahemik, mida toodete tarnimist ja jagamist ning kaasnevaid haridusmeetmeid käsitlevad toetusetaotlused võivad hõlmata, ning toetusetaotluste esitamise ja koolikava raames toetuse maksmise tähtaeg. Võttes arvesse 2019/2020. õppeaasta pikendamist, tuleks ette näha erand rakendusmääruse (EL) 2017/39 artikli 4 lõigetest 3, 4 ja 5 ning artikli 5 lõikest 3 seoses pärast 31. juulit 2020 koolikava raames toimuva tegevuse toetamise taotlustega, et need võiksid hõlmata lühemat ajavahemikku kui kaks nädalat ning et sätestada toetusetaotluste esitamise ja toetuse maksmise tähtajad. |
| --- | --- |

(13)

Rakendusmääruse (EL) 2017/39 artikli 4 lõigetes 3, 4 ja 5 ning artikli 5 lõikes 3 on sätestatud ajavahemik, mida toodete tarnimist ja jagamist ning kaasnevaid haridusmeetmeid käsitlevad toetusetaotlused võivad hõlmata, ning toetusetaotluste esitamise ja koolikava raames toetuse maksmise tähtaeg. Võttes arvesse 2019/2020. õppeaasta pikendamist, tuleks ette näha erand rakendusmääruse (EL) 2017/39 artikli 4 lõigetest 3, 4 ja 5 ning artikli 5 lõikest 3 seoses pärast 31. juulit 2020 koolikava raames toimuva tegevuse toetamise taotlustega, et need võiksid hõlmata lühemat ajavahemikku kui kaks nädalat ning et sätestada toetusetaotluste esitamise ja toetuse maksmise tähtajad.

| (14) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/39 artikli 7 lõikes 3 on sätestatud eeskirjad, milles käsitletakse taotlemata liidu toetuse ümberjaotamist selliste koolikavas osalevate liikmesriikide vahel, kes on teatanud oma soovist kasutada soovituslikust eraldisest rohkem vahendeid. Soovitusliku eraldise summa, mille võib ümber jaotada mõnele teisele liikmesriigile, peab põhinema sellel, millisel määral asjaomane liikmesriik liidu toetuse lõplikku eraldist eelmisel õppeaastal kasutas. Liikmesriikides COVID-19 pandeemia vastu võitlemiseks kehtestatud piirangute, sealhulgas haridusasutuste ajutise sulgemise tagajärjeks võib olla see, et 2019/2020. õppeaastal kasutatakse liidu toetust vähem. Seepärast on asjakohane näha ette erand rakendusmääruse (EL) 2017/39 artikli 7 lõikest 3 ja mitte võtta arvesse liidu toetuse kasutamise määra 2019/2020. õppeaastal, kui tehakse otsus taotlemata liidu toetuse ümberjaotamise kohta 2021/2022. õppeaastal koolikavas osalevate liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

(14)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/39 artikli 7 lõikes 3 on sätestatud eeskirjad, milles käsitletakse taotlemata liidu toetuse ümberjaotamist selliste koolikavas osalevate liikmesriikide vahel, kes on teatanud oma soovist kasutada soovituslikust eraldisest rohkem vahendeid. Soovitusliku eraldise summa, mille võib ümber jaotada mõnele teisele liikmesriigile, peab põhinema sellel, millisel määral asjaomane liikmesriik liidu toetuse lõplikku eraldist eelmisel õppeaastal kasutas. Liikmesriikides COVID-19 pandeemia vastu võitlemiseks kehtestatud piirangute, sealhulgas haridusasutuste ajutise sulgemise tagajärjeks võib olla see, et 2019/2020. õppeaastal kasutatakse liidu toetust vähem. Seepärast on asjakohane näha ette erand rakendusmääruse (EL) 2017/39 artikli 7 lõikest 3 ja mitte võtta arvesse liidu toetuse kasutamise määra 2019/2020. õppeaastal, kui tehakse otsus taotlemata liidu toetuse ümberjaotamise kohta 2021/2022. õppeaastal koolikavas osalevate liikmesriikide vahel.

| (15) | Pidades silmas viivitamatute meetmete võtmise vajadust, peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(15)

Pidades silmas viivitamatute meetmete võtmise vajadust, peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (16) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I JAOTIS

PUU- JA KÖÖGIVILI

Artikkel 1

Erandid rakendusmäärusest (EL) 2017/892

1.   Erandina artikli 9 lõike 3 punktist b võivad 15. veebruariks 2020 esitatud toetusetaotlused hõlmata 2019. aastaks kavandatud, kuid 31. detsembriks 2019 tegemata toimingute kulusid, kui neid on võimalik teha 15. augustiks 2020.

2.   Erandina artikli 9 lõike 3 punktist b võivad 15. veebruariks 2021 esitatavad toetusetaotlused hõlmata 2020. aastaks kavandatud, kuid 31. detsembriks 2020 tegemata toimingute kulusid, kui neid toiminguid on võimalik teha 15. augustiks 2021.

II JAOTIS

VEIN

Artikkel 2

Erandid rakendusmäärusest (EL) 2016/1150

1.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/1150 artikli 2 lõikest 1 võivad liikmesriigid seoses määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 45 lõike 1 punktis a ja artiklites 46–52 osutatud meetmetega teha vajaduse korral 2020. eelarveaastal, kuid hiljemalt 15. oktoobril 2020 muudatusi veinisektorit käsitlevates riiklikes toetusprogrammides, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 41 lõikes 5.

2.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/1150 artiklist 8 võivad liikmesriigid 2020. eelarveaastal teha järgmist:

| a) | kehtestada kõnealuse artikli punktis b toorelt koristamise toetuse taotluste esitamise tähtaja, nagu on osutatud kõnealuse artikli punktis b, vahemikus 15. aprillist kuni 30. juunini; |
| --- | --- |

a)

kehtestada kõnealuse artikli punktis b toorelt koristamise toetuse taotluste esitamise tähtaja, nagu on osutatud kõnealuse artikli punktis b, vahemikus 15. aprillist kuni 30. juunini;

| b) | otsustada mitte määrata kindlaks eeldatavat turuolukorda, mis õigustaks toorelt koristamise meetmete kasutamist, nagu on osutatud kõnealuse artikli punktis c; |
| --- | --- |

b)

otsustada mitte määrata kindlaks eeldatavat turuolukorda, mis õigustaks toorelt koristamise meetmete kasutamist, nagu on osutatud kõnealuse artikli punktis c;

| c) | kehtestada määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 47 lõikes 1 sätestatud nõuete kohaste toorelt koristamise toimingute tegemiseks 30. juuniks tähtaeg, mis on hilisem kui käesoleva artikli punktiga a ette nähtud tähtaeg toorelt koristamise toetuse taotluste esitamiseks. Selleks tähtajaks määratakse aeg enne tavapärast koristamisaega (Baggiolini faas N, BBCH faas 89) igas asjaomases piirkonnas. |
| --- | --- |

c)

kehtestada määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 47 lõikes 1 sätestatud nõuete kohaste toorelt koristamise toimingute tegemiseks 30. juuniks tähtaeg, mis on hilisem kui käesoleva artikli punktiga a ette nähtud tähtaeg toorelt koristamise toetuse taotluste esitamiseks. Selleks tähtajaks määratakse aeg enne tavapärast koristamisaega (Baggiolini faas N, BBCH faas 89) igas asjaomases piirkonnas.

III JAOTIS

OLIIVIÕLI JA LAUAOLIIVID

Artikkel 3

Erandid rakendusmäärusest (EL) nr 615/2014

1.   Erandina määruse (EL) nr 615/2014 artikli 2 lõigetest 2 ja 4 võib pädev asutus kiita tööprogrammi muudatused heaks järgmistel tingimustel:

| a) | kavandatud muudatuste eesmärk on muuta 1. aprillil 2018 alanud kolmeaastase tööprogrammi teise rakendusaasta toiminguid ja ajakava pärast 31. märtsi 2020; |
| --- | --- |

a)

kavandatud muudatuste eesmärk on muuta 1. aprillil 2018 alanud kolmeaastase tööprogrammi teise rakendusaasta toiminguid ja ajakava pärast 31. märtsi 2020;

| b) | COVID-19 pandeemiast tulenevate takistuste tõttu ei tehtud asjaomaseid toiminguid õigel ajal; |
| --- | --- |

b)

COVID-19 pandeemiast tulenevate takistuste tõttu ei tehtud asjaomaseid toiminguid õigel ajal;

| c) | toetusesaaja-organisatsioon taotleb 30. juuniks 2020 määruse (EL) nr 615/2014 artikli 5a kohast toetuse osalist väljamaksmist teise rakendusaasta toimingutele, mis tehti enne 1. aprilli 2020; |
| --- | --- |

c)

toetusesaaja-organisatsioon taotleb 30. juuniks 2020 määruse (EL) nr 615/2014 artikli 5a kohast toetuse osalist väljamaksmist teise rakendusaasta toimingutele, mis tehti enne 1. aprilli 2020;

| d) | asjaomaseid toiminguid rahastab liit teise rakendusaasta raames vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 615/2014 artiklile 5. |
| --- | --- |

d)

asjaomaseid toiminguid rahastab liit teise rakendusaasta raames vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 615/2014 artiklile 5.

Rakendusmääruse (EL) nr 615/2014 artikli 5 lõiget 4 ei kohaldata selliste tööprogrammide suhtes, mida muudetakse vastavalt käesoleva artikli lõike 1 punktile d.

2.   Erandina määruse (EL) nr 615/2014 artikli 2 lõike 6 punktist a ei kohaldata kahekuulist tähtaega tööprogrammi muudatustest teatamise suhtes järgmistel tingimustel:

| a) | kavandatud muudatused on seotud 1. aprillil 2018 alanud kolmeaastase tööprogrammi kolmanda rakendusaasta toimingutega; |
| --- | --- |

a)

kavandatud muudatused on seotud 1. aprillil 2018 alanud kolmeaastase tööprogrammi kolmanda rakendusaasta toimingutega;

| b) | mitte ühtki või mõnda algselt kavandatud toimingut ei tehtud COVID-19 pandeemiast tulenevate takistuste tõttu; |
| --- | --- |

b)

mitte ühtki või mõnda algselt kavandatud toimingut ei tehtud COVID-19 pandeemiast tulenevate takistuste tõttu;

| c) | muudetud toiming tehakse pärast pädevalt asutuselt heakskiidu saamist. |
| --- | --- |

c)

muudetud toiming tehakse pärast pädevalt asutuselt heakskiidu saamist.

IV JAOTIS

RIIKLIKUD MESINDUSPROGRAMMID

Artikkel 4

Erandid rakendusmäärusest (EL) 2015/1368

Erandina rakendusmääruse (EL) 2015/1368 artikli 6 lõikest 1 võivad liikmesriigid muuta oma mesindusprogramme nii, et 2020. mesindusaastaks kavandatud meetmeid võib rakendada pärast 31. juulit 2020, kuid mitte hiljem kui 15. septembril 2020. Kõnealused meetmed loetakse ellurakendatuks 2020. mesindusaastal.

Liikmesriik teatab sellistest muudatustest komisjonile ja komisjon kiidab need enne rakendamist heaks. Selliseid muudatusi taotletakse ja need kiidetakse heaks kõnealuse määruse artikli 6 lõigetes 2 ja 3 sätestatud korras.

V JAOTIS

KOOLIKAVA

Artikkel 5

Erandid rakendusmäärusest (EL) 2017/39

1.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2017/39 artikli 1 lõikest 2 pikendatakse 2019/2020. õppeaasta kestust kuni 30. septembrini 2020.

2.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2017/39 artikli 4 lõikest 3 võivad toetusetaotlused, mis on seotud 2019/2020. õppeaasta tegevusega, mis viiakse ellu pärast 31. juulit 2020, hõlmata lühemaid ajavahemikke kui kaks nädalat.

3.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2017/39 artikli 4 lõigetest 4 ja 5 esitatakse toetusetaotlused 2019/2020. õppeaasta sellise tegevuse kohta, mis viiakse ellu pärast 31. juulit 2020, 30. septembriks 2020. Selle tähtaja ületamise korral toetust ei maksta.

4.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2017/39 artikli 5 lõikest 3 maksab pädev asutus toetuse, mis on seotud 2019/2020. õppeaasta tegevusega, mis viiakse ellu pärast 31. juulit 2020, välja 15. oktoobriks 2020.

5.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2017/39 artikli 7 lõike 3 esimesest lõigust ei kohaldata kõnealuses lõigus kirjeldatud arvutust liidu poolt 2021/2022. õppeaastaks antava toetuse lõpliku eraldise arvutamisel.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. aprill 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 13. märtsi 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/892, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (ELT L 138, 25.5.2017, lk 57).

2

(3)  Komisjoni 15. aprilli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1150, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad veinisektori riiklike toetusprogrammide osas (ELT L 190, 15.7.2016, lk 23).

3

(4)  Komisjoni 30. jaanuari 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/133, millega tehakse erand komisjoni rakendusmäärusest (EL) 2016/1150, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad veinisektori riiklike toetusprogrammide osas (ELT L 27, 31.1.2020, lk 24).

4

(5)  Komisjoni 6. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 615/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakendussätted seoses oliiviõli ja lauaoliivide sektorit toetavate tööprogrammidega (ELT L 168, 7.6.2014, lk 95).

5

(6)  Komisjoni 6. augusti 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1368, milles sätestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 kohaldamiseks seoses toetusega mesindussektorile (ELT L 211, 8.8.2015, lk 9).

6

(7)  Komisjoni 3. novembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/39, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 kohaldamise eeskirjad seoses liidu toetusega, mida antakse haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ja piima tarnimiseks (ELT L 5, 10.1.2017, lk 1).

7

---

| 4.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 140/46 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 140/46

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/601,

30. aprill 2020,

erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklitest 62 ja 66 seoses viinapuude istutuseks antavate lubade kehtivusega ja selliste viinapuuistanduste väljajuurimisega, mille puhul on kohaldatud taasistutamist

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 221 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | COVID-19 pandeemia ja liikmesriikides kehtestatud ulatuslike liikumispiirangute tõttu on kõikide liikmesriikide viinamarjakasvatajad kokku puutunud erakordsete takistustega. Eelkõige on viinamarjakasvatajatel olnud logistilisi probleeme ja puudu tööjõust ning see mõjutab viinapuude, kui väga töömahukate taimede kasvatamist – kogu kasvuperioodi vältel on viinamarjaistandustes palju käsitsitööd, eriti veel kevadel, kui on tavapärane uute viinapuude istutamise aeg. Praeguste piirangute tõttu on viinamarjakasvatajatel enneolematult keeruline leida oma istandustesse igapäevatoiminguteks vajalikku tööjõudu ning olukord on veelgi kriitilisem seoses lisatööjõuga, mida on vaja uute viinamarjaistanduste rajamiseks. |
| --- | --- |

(1)

COVID-19 pandeemia ja liikmesriikides kehtestatud ulatuslike liikumispiirangute tõttu on kõikide liikmesriikide viinamarjakasvatajad kokku puutunud erakordsete takistustega. Eelkõige on viinamarjakasvatajatel olnud logistilisi probleeme ja puudu tööjõust ning see mõjutab viinapuude, kui väga töömahukate taimede kasvatamist – kogu kasvuperioodi vältel on viinamarjaistandustes palju käsitsitööd, eriti veel kevadel, kui on tavapärane uute viinapuude istutamise aeg. Praeguste piirangute tõttu on viinamarjakasvatajatel enneolematult keeruline leida oma istandustesse igapäevatoiminguteks vajalikku tööjõudu ning olukord on veelgi kriitilisem seoses lisatööjõuga, mida on vaja uute viinamarjaistanduste rajamiseks.

| (2) | Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 62 lõikes 3 on sätestatud, et viinapuude istutuseks antavad load kehtivad kolm aastat alates nende väljaandmise kuupäevast. Kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/274 (2) artikli 7 lõike 2 teise lõiguga antakse edukatele taotlejatele istutusluba hiljemalt 1. augustil. See võimaldab viinamarjakasvatajatel sügisel pinnas ette valmistada ja hankida uusi viinapuid, mis tavaliselt istutatakse kevadel. Kevad on viinapuude istutamiseks kõige soodsam aeg, sest temperatuuri tõustes ja suve saabudes muld kuivab ning suvel istutatud taimed kannatavad kuivuse käes ega pruugi juurduda. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 62 lõikes 3 on sätestatud, et viinapuude istutuseks antavad load kehtivad kolm aastat alates nende väljaandmise kuupäevast. Kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/274 (2) artikli 7 lõike 2 teise lõiguga antakse edukatele taotlejatele istutusluba hiljemalt 1. augustil. See võimaldab viinamarjakasvatajatel sügisel pinnas ette valmistada ja hankida uusi viinapuid, mis tavaliselt istutatakse kevadel. Kevad on viinapuude istutamiseks kõige soodsam aeg, sest temperatuuri tõustes ja suve saabudes muld kuivab ning suvel istutatud taimed kannatavad kuivuse käes ega pruugi juurduda.

| (3) | COVID-19 pandeemia põhjustatud kriisi tõttu ei saa viinamarjakasvatajad, kellel on istutusluba, mille kehtivusaeg lõpeb hiljemalt 1. augustil 2020, neid lubasid viimasel kehtivusaastal kavakohaselt kasutada. Kuna pandeemiavastaste meetmete kestus ei ole teada, siis ei ole kindel, et need viinamarjakasvatajad jõuavad oma istutusload enne 1. augustit ära kasutada. Isegi juhul, kui COVID-19 pandeemia võtab positiivse pöörde ja piirangud kaotatakse enne suve, peavad viinamarjakasvatajad istutama viinapuud kuumal hooajal ja seega kasvutsükli vähem sobival hetkel rasketes tingimustes ja lisakuludega ajal, mil veinisektor juba kannatab ebasoodsate turutingimuste all. |
| --- | --- |

(3)

COVID-19 pandeemia põhjustatud kriisi tõttu ei saa viinamarjakasvatajad, kellel on istutusluba, mille kehtivusaeg lõpeb hiljemalt 1. augustil 2020, neid lubasid viimasel kehtivusaastal kavakohaselt kasutada. Kuna pandeemiavastaste meetmete kestus ei ole teada, siis ei ole kindel, et need viinamarjakasvatajad jõuavad oma istutusload enne 1. augustit ära kasutada. Isegi juhul, kui COVID-19 pandeemia võtab positiivse pöörde ja piirangud kaotatakse enne suve, peavad viinamarjakasvatajad istutama viinapuud kuumal hooajal ja seega kasvutsükli vähem sobival hetkel rasketes tingimustes ja lisakuludega ajal, mil veinisektor juba kannatab ebasoodsate turutingimuste all.

| (4) | Selleks et vältida istutuslubade aegumist või viinapuude istutamist olukorras, kus tingimused kiiresti halvenevad, on vaja viivitamata lubada 2020. aastal lõppevate istutuslubade kehtivust pikendada. Kõiki lube, mis kaotavad kehtivuse 2020. aastal, tuleks seetõttu pikendada 12 kuu võrra alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast, et viinamarjakasvatajad saaksid viinapuid istutada soodsates tingimustes 2021. aasta kevadel. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et vältida istutuslubade aegumist või viinapuude istutamist olukorras, kus tingimused kiiresti halvenevad, on vaja viivitamata lubada 2020. aastal lõppevate istutuslubade kehtivust pikendada. Kõiki lube, mis kaotavad kehtivuse 2020. aastal, tuleks seetõttu pikendada 12 kuu võrra alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast, et viinamarjakasvatajad saaksid viinapuid istutada soodsates tingimustes 2021. aasta kevadel.

| (5) | Võttes arvesse ettenägematuid tegevus- ja majandusprobleeme, millega viinamarjakasvatajad COVID-19 pandeemia tõttu kokku puutuvad, tuleks neil juhul, kui nad ei soovi enam oma viinamarjaistandusala laiendada, võimaldada loobuda 2020. aastal kehtivuse kaotavast istutusloast, ilma et nende suhtes kohaldataks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 (3) artikli 89 lõikes 4 osutatud halduskaristust. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse ettenägematuid tegevus- ja majandusprobleeme, millega viinamarjakasvatajad COVID-19 pandeemia tõttu kokku puutuvad, tuleks neil juhul, kui nad ei soovi enam oma viinamarjaistandusala laiendada, võimaldada loobuda 2020. aastal kehtivuse kaotavast istutusloast, ilma et nende suhtes kohaldataks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 (3) artikli 89 lõikes 4 osutatud halduskaristust.

| (6) | Viinamarjakasvatajate suhtes, kellele liikmesriik on andnud taasistutusloa, kuna nad on vastava viinapuude kasvuala määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 66 lõike 1 kohaselt välja juurinud, tuleks käesoleva määrusega lubatud erandit kohaldada samamoodi nagu nende viinamarjakasvatajate puhul, kellele on antud luba uue istanduse rajamiseks. See tagaks, et viinamarjakasvatajad ei vähenda oma istanduste pindala põhjusel, et neil ei ole võimalik väljajuuritud ala taas täis istutada ettenägematute asjaolude ja COVID-19 pandeemiaga seotud liikumispiirangutest tingitud tööjõupuuduse tõttu. |
| --- | --- |

(6)

Viinamarjakasvatajate suhtes, kellele liikmesriik on andnud taasistutusloa, kuna nad on vastava viinapuude kasvuala määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 66 lõike 1 kohaselt välja juurinud, tuleks käesoleva määrusega lubatud erandit kohaldada samamoodi nagu nende viinamarjakasvatajate puhul, kellele on antud luba uue istanduse rajamiseks. See tagaks, et viinamarjakasvatajad ei vähenda oma istanduste pindala põhjusel, et neil ei ole võimalik väljajuuritud ala taas täis istutada ettenägematute asjaolude ja COVID-19 pandeemiaga seotud liikumispiirangutest tingitud tööjõupuuduse tõttu.

| (7) | Kui liikmesriigid on andnud taasistutusloa viinamarjakasvatajatele, kes kohustusid viinapuud välja juurima hiljemalt neljanda aasta lõpuks alates uute viinapuude istutamise kuupäevast, siis liikumispiirangute ja tööjõupuuduse tõttu võivad viinamarjakasvatajatel tekkida 2020. aastal spetsiifilised probleemid. Kui kõnealused viinamarjakasvatajad suudavad põhjendada, et viinapuude väljajuurimine oli 2020. aastal COVID-19 pandeemiaga seotud põhjustel võimatu, peaks liikmesriikidel olema võimalik anda neile viinapuude väljajuurimiseks rohkem aega ja pikendada tähtaega 12 kuu võrra alates käesoleva määruse jõustumisest. Liikmesriigid peaksid kahe kuu jooksul pärast taotluse esitamist otsustama, kas tähtaega pikendatakse ja milliseks ajavahemikuks, või tagasilükkamise korral, teavitama taotlejat selle põhjustest. Kui viinapuid pikendatud tähtaja jooksul välja ei juurita, tuleks viinamarjakasvataja suhtes kohaldada komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/273 (4) artikli 5 teises lõigus sätestatud karistusi. |
| --- | --- |

(7)

Kui liikmesriigid on andnud taasistutusloa viinamarjakasvatajatele, kes kohustusid viinapuud välja juurima hiljemalt neljanda aasta lõpuks alates uute viinapuude istutamise kuupäevast, siis liikumispiirangute ja tööjõupuuduse tõttu võivad viinamarjakasvatajatel tekkida 2020. aastal spetsiifilised probleemid. Kui kõnealused viinamarjakasvatajad suudavad põhjendada, et viinapuude väljajuurimine oli 2020. aastal COVID-19 pandeemiaga seotud põhjustel võimatu, peaks liikmesriikidel olema võimalik anda neile viinapuude väljajuurimiseks rohkem aega ja pikendada tähtaega 12 kuu võrra alates käesoleva määruse jõustumisest. Liikmesriigid peaksid kahe kuu jooksul pärast taotluse esitamist otsustama, kas tähtaega pikendatakse ja milliseks ajavahemikuks, või tagasilükkamise korral, teavitama taotlejat selle põhjustest. Kui viinapuid pikendatud tähtaja jooksul välja ei juurita, tuleks viinamarjakasvataja suhtes kohaldada komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/273 (4) artikli 5 teises lõigus sätestatud karistusi.

| (8) | Kui viinamarjakasvatajatel lubatakse viivitada sellise viinamarjaistanduse väljajuurimisega, mille asendamiseks on liikmesriigi loaga juba rajatud uus istandus, siis topeltrahastamise vältimiseks peaksid nii veel välja juurimata kui ka uus viinamarjaistandus olema toetuskõlbmatud rohelise korje toetuse saamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Kui viinamarjakasvatajatel lubatakse viivitada sellise viinamarjaistanduse väljajuurimisega, mille asendamiseks on liikmesriigi loaga juba rajatud uus istandus, siis topeltrahastamise vältimiseks peaksid nii veel välja juurimata kui ka uus viinamarjaistandus olema toetuskõlbmatud rohelise korje toetuse saamiseks.

| (9) | Kehtivad liikumispiirangud ning sellest tulenevad logistilised probleemid ja tööjõupuudus viinamarjaistandustes vajaliku käsitsitöö tegemiseks, eelkõige viinapuude istutamiseks ja väljajuurimiseks, kujutavad endast konkreetset probleemi määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 221 tähenduses. Seda konkreetset probleemi ei saa lahendada eespool nimetatud määruse artikli 219 või 220 kohaselt võetud meetmetega. Ühest küljest ei ole see seotud juba olemasolevate turuhäiretega või piisavalt konkreetse turuhäirete ohuga. Teisest küljest ei ole see konkreetne probleem seotud ka meetmetega, millega võideldakse loomahaiguste leviku vastu või tarbijate usalduse kaotuse vastu inimeste, loomade või taimede terviseriskide tõttu, nagu on nõutud kõnealuse määruse artiklis 220. |
| --- | --- |

(9)

Kehtivad liikumispiirangud ning sellest tulenevad logistilised probleemid ja tööjõupuudus viinamarjaistandustes vajaliku käsitsitöö tegemiseks, eelkõige viinapuude istutamiseks ja väljajuurimiseks, kujutavad endast konkreetset probleemi määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 221 tähenduses. Seda konkreetset probleemi ei saa lahendada eespool nimetatud määruse artikli 219 või 220 kohaselt võetud meetmetega. Ühest küljest ei ole see seotud juba olemasolevate turuhäiretega või piisavalt konkreetse turuhäirete ohuga. Teisest küljest ei ole see konkreetne probleem seotud ka meetmetega, millega võideldakse loomahaiguste leviku vastu või tarbijate usalduse kaotuse vastu inimeste, loomade või taimede terviseriskide tõttu, nagu on nõutud kõnealuse määruse artiklis 220.

| (10) | Meede peaks nii ulatuse kui ka kohaldamisaja osas piirduma rangelt sellega, mis on vajalik praeguse, COVID-19 pandeemiast tingitud erakorralise olukorra lahendamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Meede peaks nii ulatuse kui ka kohaldamisaja osas piirduma rangelt sellega, mis on vajalik praeguse, COVID-19 pandeemiast tingitud erakorralise olukorra lahendamiseks.

| (11) | Meetmed tuleks võtta kiiresti, et vältida olukorda, kus viinamarjakasvatajad jäetakse ilma istutuslubadest või neid karistatakse selle eest, et ettenägematute logistiliste probleemide ja tööjõupuuduse tõttu ei saa nad täita oma kohustust ning viinapuid ettenähtud alalt välja juurida. |
| --- | --- |

(11)

Meetmed tuleks võtta kiiresti, et vältida olukorda, kus viinamarjakasvatajad jäetakse ilma istutuslubadest või neid karistatakse selle eest, et ettenägematute logistiliste probleemide ja tööjõupuuduse tõttu ei saa nad täita oma kohustust ning viinapuid ettenähtud alalt välja juurida.

| (12) | Käesolevas määruses sätestatud erakorraliste meetmete kohaldamisaeg peaks piirduma maksimaalselt 12 kuuga alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. See ajavahemik on vajalik, et anda viinamarjakasvatajatele piisavalt aega uute viinapuude istutamiseks sobival ajal ja võimaldada liikmesriikidele teatavat paindlikkust, kui viinapuid ei ole võimalik välja juurida COVID-19 pandeemia tõttu. |
| --- | --- |

(12)

Käesolevas määruses sätestatud erakorraliste meetmete kohaldamisaeg peaks piirduma maksimaalselt 12 kuuga alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. See ajavahemik on vajalik, et anda viinamarjakasvatajatele piisavalt aega uute viinapuude istutamiseks sobival ajal ja võimaldada liikmesriikidele teatavat paindlikkust, kui viinapuid ei ole võimalik välja juurida COVID-19 pandeemia tõttu.

| (13) | Kuna meetmed tuleks võtta viivitamata, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(13)

Kuna meetmed tuleks võtta viivitamata, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (14) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

2020. aastal lõppevate istutus- ja taasistutuslubade kehtivuse pikendamine

1.   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 62 lõike 3 esimesest lausest kaotavad kõnealuse määruse artiklite 62 ja 64 kohaselt uusistutuseks antud load, mis on aegunud või aeguvad 2020. aastal, kehtivuse alles 12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

2.   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 62 lõike 3 teisest lausest ei kohaldata aegunud või 2020. aastal aeguva istutusloaga viinamarjakasvatajate suhtes määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 89 lõikes 4 osutatud halduskaristust, kui nad teatavad pädevatele asutustele 31. detsembriks 2020, et neil ei ole kavas oma luba kasutada ning nad ei soovi käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kehtivusaja pikendamist.

3.   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 62 lõike 3 esimesest lausest kaotavad kõnealuse määruse artikli 62 ja artikli 66 lõike 1 kohaselt antud taasistutusload, mis on aegunud või aeguvad 2020. aastal, kehtivuse alles 12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

4.   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 62 lõike 3 teisest lausest ei kohaldata viinamarjakasvatajate suhtes, kelle taasistutusload aegusid või aeguvad 2020. aastal, määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 89 lõikes 4 osutatud halduskaristust, kui nad teatavad pädevatele asutustele 31. detsembriks 2020, et neil ei ole kavas oma luba kasutada ning nad ei soovi käesoleva artikli lõikes 3 osutatud kehtivusaja pikendamist.

Artikkel 2

Väljajuurimise tähtaja pikendamine juba asendatud viinamarjaistanduste korral

1.   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 66 lõikest 2 võivad liikmesriigid juhul, kui nad on andnud viinamarjakasvatajale loa eelnevaks asendavaks istutamiseks ja väljajuurimine peaks toimuma hiljemalt 2020. aastal, pikendada väljajuurimise tähtaega kuni 12 kuu võrra pärast käesoleva määruse jõustumist, kui väljajuurimine oli COVID-19 pandeemia tõttu võimatu ning viinamarjakasvataja esitab nõuetekohaselt põhjendatud taotluse.

2.   Liikmesriigid teavitavad taotlejat kahe kuu jooksul alates lõikes 1 osutatud väljajuurimise tähtaja pikendamise taotluse esitamisest ning kui taotlus on tagasi lükatud, teavitatakse taotlejaid selle põhjustest.

3.   Delegeeritud määruse (EL) 2018/273 artikli 5 teist lõiku kohaldatakse juhul, kui viinamarjakasvataja ei juuri viinapuid välja käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaselt antud pikendusperioodi lõpuks.

4.   Viinamarjakasvatajad, kelle suhtes kohaldatakse lõikes 1 osutatud tähtaja pikendamist, ei vasta määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 47 osutatud rohelise korje toetuse saamise tingimustele ei uusistutatud alal ega alal, mis on kavas välja juurida.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolevat määrust kohaldatakse 12 kuu jooksul alates selle jõustumise kuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. aprill 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 11. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/274, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad viinapuude istutuseks antavate lubade süsteemi, sertifitseerimise, sissetulevate ja väljaminevate kaupade registri, kohustuslike deklaratsioonide ja teadete kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad asjakohaste kontrollide kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/561 (ELT L 58, 28.2.2018, lk 60).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).

3

(4)  Komisjoni 11. detsembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/273, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 viinapuude istutuseks antavate lubade süsteemi, istandusregistri, saatedokumentide ja sertifitseerimise, sissetulevate ja väljaminevate kaupade registri, kohustuslike deklaratsioonide, teavituste ja teabe avaldamise osas, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 asjakohase kontrolli ja karistuste osas ning millega muudetakse komisjoni määrusi (EÜ) nr 555/2008, (EÜ) nr 606/2009 ja (EÜ) nr 607/2009 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 436/2009 ja komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/560 (ELT L 58, 28.2.2018, lk 1).

4

---