# Eiropas Savienības L 98/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 98 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 31. marts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 98

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 31. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/463 (2020. gada 24. marts) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Kiwi de Corse (AĢIN)) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/464 (2020. gada 26. marts), ar ko nosaka konkrētus noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/848 piemērošanu attiecībā uz dokumentiem, kuri vajadzīgi pārejas periodu atzīšanai ar atpakaļejošu spēku, attiecībā uz bioloģisko produktu ražošanu un dalībvalstu sniedzamo informāciju (
  1
  ) | 2 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/465 (2020. gada 30. marts) par ārkārtas pasākumiem, ko veic, lai Itālijas reģionu Emīlijas-Romanjas, Veneto, Trentīno Alto-Adidžes, Lombardijas, Pjemontas un Friuli-Venēcijas Džūlijas augļu un dārzeņu ražotāju organizācijas atbalstītu sakarā ar kaitējumu, kuru to produkcijai nodarījusi marmorbrūnā blakts (Halyomorpha halys) | 26 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/466 (2020. gada 30. marts) par pagaidu pasākumiem ar mērķi ierobežot riskus cilvēka, dzīvnieku un augu veselībai un dzīvnieku labturībai laikā, kad koronavīrusa izraisītās slimības Covid-19 dēļ ir nopietni traucēta dalībvalstu kontroles sistēmu darbība (
  1
  ) | 30 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/467 (2020. gada 25. marts), ar ko nosaka skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un skolu apgādei ar pienu paredzētā Savienības atbalsta galīgo piešķīrumu dalībvalstīm periodam no 2020. gada 1. augusta līdz 2021. gada 31. jūlijam un groza Īstenošanas lēmumu C(2019)2249 final
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 1795) | 34 |
| | | PROCESUĀLIE NOTEIKUMI |
| | * | Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra valdes Lēmums (2019. gada 9. septembris) par iekšējiem noteikumiem attiecībā uz datu subjektu konkrētu tiesību ierobežojumiem saistībā ar personas datu apstrādi Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra darbībā | 38 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Es un Marokas Karalistes Asociācijas komitejas Lēmums Nr. 1/2020 (2020. gada 16. marts) par informācijas apmaiņu starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, lai novērtētu nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā par grozījumu izdarīšanu 1. un 4. protokolā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, ietekmi [2020/468] | 45 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/463 (2020. gada 24. marts) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Kiwi de Corse (AĢIN))

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/464 (2020. gada 26. marts), ar ko nosaka konkrētus noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/848 piemērošanu attiecībā uz dokumentiem, kuri vajadzīgi pārejas periodu atzīšanai ar atpakaļejošu spēku, attiecībā uz bioloģisko produktu ražošanu un dalībvalstu sniedzamo informāciju (
  1
  )

1

2

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/465 (2020. gada 30. marts) par ārkārtas pasākumiem, ko veic, lai Itālijas reģionu Emīlijas-Romanjas, Veneto, Trentīno Alto-Adidžes, Lombardijas, Pjemontas un Friuli-Venēcijas Džūlijas augļu un dārzeņu ražotāju organizācijas atbalstītu sakarā ar kaitējumu, kuru to produkcijai nodarījusi marmorbrūnā blakts (Halyomorpha halys)

Halyomorpha halys

26

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/466 (2020. gada 30. marts) par pagaidu pasākumiem ar mērķi ierobežot riskus cilvēka, dzīvnieku un augu veselībai un dzīvnieku labturībai laikā, kad koronavīrusa izraisītās slimības Covid-19 dēļ ir nopietni traucēta dalībvalstu kontroles sistēmu darbība (
  1
  )

1

30

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/467 (2020. gada 25. marts), ar ko nosaka skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un skolu apgādei ar pienu paredzētā Savienības atbalsta galīgo piešķīrumu dalībvalstīm periodam no 2020. gada 1. augusta līdz 2021. gada 31. jūlijam un groza Īstenošanas lēmumu C(2019)2249 final
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 1795)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 1795)

34

PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

*

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra valdes Lēmums (2019. gada 9. septembris) par iekšējiem noteikumiem attiecībā uz datu subjektu konkrētu tiesību ierobežojumiem saistībā ar personas datu apstrādi Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra darbībā

38

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Es un Marokas Karalistes Asociācijas komitejas Lēmums Nr. 1/2020 (2020. gada 16. marts) par informācijas apmaiņu starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, lai novērtētu nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā par grozījumu izdarīšanu 1. un 4. protokolā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, ietekmi [2020/468]

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 31.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 98/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 98/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/463

(2020. gada 24. marts)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Kiwi de Corse” (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Francijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Kiwi de Corse”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Francijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Kiwi de Corse”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Kiwi de Corse” būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Kiwi de Corse” būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums “Kiwi de Corse” (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.6. grupas “Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 24. martā

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 403, 29.11.2019., 74. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 31.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 98/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 98/2

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/464

(2020. gada 26. marts),

ar ko nosaka konkrētus noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/848 piemērošanu attiecībā uz dokumentiem, kuri vajadzīgi pārejas periodu atzīšanai ar atpakaļejošu spēku, attiecībā uz bioloģisko produktu ražošanu un dalībvalstu sniedzamo informāciju

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/848 (2018. gada 30. maijs) par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 (1), un jo īpaši tās 10. panta 6. punktu, 14. panta 3. punktu, 15. panta 3. punktu, 16. panta 3. punktu, 17. panta 3. punktu un 26. panta 7. punkta d) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) 2018/848 III nodaļā ir noteikti vispārīgi noteikumi par bioloģisko produktu ražošanu, bet sīki izstrādāti ražošanas noteikumi ir izklāstīti minētās regulas II pielikumā. Lai nodrošinātu saskaņotus minētās regulas īstenošanas nosacījumus, būtu jānosaka daži papildu noteikumi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) 2018/848 III nodaļā ir noteikti vispārīgi noteikumi par bioloģisko produktu ražošanu, bet sīki izstrādāti ražošanas noteikumi ir izklāstīti minētās regulas II pielikumā. Lai nodrošinātu saskaņotus minētās regulas īstenošanas nosacījumus, būtu jānosaka daži papildu noteikumi.

| (2) | Lai pārietu uz bioloģiskās ražošanas metodi, visiem izmantotajiem līdzekļiem ir vajadzīgi noteikti pielāgošanās periodi. Vajadzīgais pārejas periods sākas agrākais pēc tam, kad lauksaimnieks vai operators, kas audzē aļģes vai akvakultūras dzīvniekus, par darbību ir paziņojis kompetentajām iestādēm. Izņēmuma kārtā un ar konkrētiem nosacījumiem par pārejas perioda daļu drīkst ar atpakaļejošu spēku atzīt iepriekšējo periodu. Būtu jākonkretizē, kādi dokumenti ir iesniedzami kompetentajām iestādēm, lai tās ar atpakaļejošu spēku atzītu iepriekšējo periodu. |
| --- | --- |

(2)

Lai pārietu uz bioloģiskās ražošanas metodi, visiem izmantotajiem līdzekļiem ir vajadzīgi noteikti pielāgošanās periodi. Vajadzīgais pārejas periods sākas agrākais pēc tam, kad lauksaimnieks vai operators, kas audzē aļģes vai akvakultūras dzīvniekus, par darbību ir paziņojis kompetentajām iestādēm. Izņēmuma kārtā un ar konkrētiem nosacījumiem par pārejas perioda daļu drīkst ar atpakaļejošu spēku atzīt iepriekšējo periodu. Būtu jākonkretizē, kādi dokumenti ir iesniedzami kompetentajām iestādēm, lai tās ar atpakaļejošu spēku atzītu iepriekšējo periodu.

| (3) | Lai nodrošinātu, ka bioloģiskajā lopkopībā tiek ievēroti augsti dzīvnieku labturības standarti, kuros ņemtas vērā katras sugas specifiskās vajadzības, ir jānosaka liellopu, aitu, kazu, zirgu dzimtas dzīvnieku, briežu dzimtas dzīvnieku, cūku, mājputnu un trušu blīvums, tiem paredzēto iekštelpu un āra platību minimālais laukums un to iezīmes, kā arī ēku un āra platību tehniskās prasības un iezīmes. Turklāt būtu jānosaka arī minimālie periodi, kuros zīdāmus dzīvniekus vēlams barot ar mātes pienu un kuri šajā sakarā jāievēro. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu, ka bioloģiskajā lopkopībā tiek ievēroti augsti dzīvnieku labturības standarti, kuros ņemtas vērā katras sugas specifiskās vajadzības, ir jānosaka liellopu, aitu, kazu, zirgu dzimtas dzīvnieku, briežu dzimtas dzīvnieku, cūku, mājputnu un trušu blīvums, tiem paredzēto iekštelpu un āra platību minimālais laukums un to iezīmes, kā arī ēku un āra platību tehniskās prasības un iezīmes. Turklāt būtu jānosaka arī minimālie periodi, kuros zīdāmus dzīvniekus vēlams barot ar mātes pienu un kuri šajā sakarā jāievēro.

| (4) | Lai nodrošinātu, ka bioloģiskajā akvakultūrā tiek ievēroti augsti dzīvnieku labturības standarti, kuros ņemtas vērā katras sugas specifiskās vajadzības, attiecībā uz katru sugu vai sugu grupu ir jānosaka arī noteikumi par akvakultūras dzīvnieku ielaiduma blīvumu un ražošanas sistēmu un turēšanas sistēmu iezīmēm. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu, ka bioloģiskajā akvakultūrā tiek ievēroti augsti dzīvnieku labturības standarti, kuros ņemtas vērā katras sugas specifiskās vajadzības, attiecībā uz katru sugu vai sugu grupu ir jānosaka arī noteikumi par akvakultūras dzīvnieku ielaiduma blīvumu un ražošanas sistēmu un turēšanas sistēmu iezīmēm.

| (5) | Pārstrādāti bioloģiskie produkti būtu jāražo, izmantojot pārstrādes metodes, kas garantē, ka visos bioloģiskās ražošanas posmos tiek saglabātas produktu bioloģiskās iezīmes un īpašības. Ņemot vērā lielo skaitu paņēmienu, ko bioloģiskajā ražošanā izmanto pārtikas produktu pārstrādē, izveidot izsmeļošu sarakstu ar visiem atļautajiem paņēmieniem nav iespējams. Tāpēc būtu vispārīgi jāuzskata, ka bioloģiskajā ražošanā atļauts pārtikas produktu pārstrādē izmantot paņēmienus, kas atbilst Regulā (ES) 2018/848 izklāstītajiem principiem un attiecīgajiem ražošanas noteikumiem. |
| --- | --- |

(5)

Pārstrādāti bioloģiskie produkti būtu jāražo, izmantojot pārstrādes metodes, kas garantē, ka visos bioloģiskās ražošanas posmos tiek saglabātas produktu bioloģiskās iezīmes un īpašības. Ņemot vērā lielo skaitu paņēmienu, ko bioloģiskajā ražošanā izmanto pārtikas produktu pārstrādē, izveidot izsmeļošu sarakstu ar visiem atļautajiem paņēmieniem nav iespējams. Tāpēc būtu vispārīgi jāuzskata, ka bioloģiskajā ražošanā atļauts pārtikas produktu pārstrādē izmantot paņēmienus, kas atbilst Regulā (ES) 2018/848 izklāstītajiem principiem un attiecīgajiem ražošanas noteikumiem.

| (6) | Tomēr attiecībā uz dažiem paņēmieniem, ko izmanto konkrētu bioloģisko pārtikas produktu pārstrādē, dalībvalstu viedokļi par paņēmiena atbilstību principiem un attiecīgajiem ražošanas noteikumiem, kas Regulā (ES) 2018/848 noteikti attiecībā uz konkrētu produktu ražošanu, var atšķirties. Attiecībā uz šādiem gadījumiem jāparedz noteikumi, kā šāds paņēmiens novērtējams un – ja tā atbilstība minētajiem principiem un ražošanas noteikumiem tiek apstiprināta – kā Komisija, attiecīgā gadījumā ar konkrētiem nosacījumiem, var atļaut to izmantot konkrētu pārtikas produktu ražošanā. |
| --- | --- |

(6)

Tomēr attiecībā uz dažiem paņēmieniem, ko izmanto konkrētu bioloģisko pārtikas produktu pārstrādē, dalībvalstu viedokļi par paņēmiena atbilstību principiem un attiecīgajiem ražošanas noteikumiem, kas Regulā (ES) 2018/848 noteikti attiecībā uz konkrētu produktu ražošanu, var atšķirties. Attiecībā uz šādiem gadījumiem jāparedz noteikumi, kā šāds paņēmiens novērtējams un – ja tā atbilstība minētajiem principiem un ražošanas noteikumiem tiek apstiprināta – kā Komisija, attiecīgā gadījumā ar konkrētiem nosacījumiem, var atļaut to izmantot konkrētu pārtikas produktu ražošanā.

| (7) | Lai ražotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 609/2013 (2) 1. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētos maisījumus zīdaiņiem, papildu ēdināšanas maisījumus zīdaiņiem, apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu pārtiku un lai izpildītu sastāva prasības, kas attiecīgajiem produktiem noteiktas minētajā regulā un uz minētās regulas 11. panta 1. punkta pamata pieņemtajos tiesību aktos vai piemērojamas produktiem, kurus reglamentē Komisijas Direktīva 2006/125/EK (3), var būt jāizmanto jonu apmaiņas un adsorbcijas sveķu paņēmieni. Ir jāatļauj šo kategoriju produktu ražošanā izmantot jonu apmaiņas un adsorbcijas paņēmienus. |
| --- | --- |

(7)

Lai ražotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 609/2013 (2) 1. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētos maisījumus zīdaiņiem, papildu ēdināšanas maisījumus zīdaiņiem, apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu pārtiku un lai izpildītu sastāva prasības, kas attiecīgajiem produktiem noteiktas minētajā regulā un uz minētās regulas 11. panta 1. punkta pamata pieņemtajos tiesību aktos vai piemērojamas produktiem, kurus reglamentē Komisijas Direktīva 2006/125/EK (3), var būt jāizmanto jonu apmaiņas un adsorbcijas sveķu paņēmieni. Ir jāatļauj šo kategoriju produktu ražošanā izmantot jonu apmaiņas un adsorbcijas paņēmienus.

| (8) | Līdzīgi kā noteikts attiecībā uz paņēmieniem, ko atļauts izmantot pārtikas produktu pārstrādē, būtu jānosaka, ka nav izmantojami paņēmieni, kas atjauno bioloģiskās barības pārstrādes un uzglabāšanas laikā zaudētās īpašības vai kas labo bioloģiskās barības pārstrādē pieļautas nolaidības rezultātus, vai kā citādi var būt maldinoši attiecībā uz to produktu patieso iedabu, kurus paredzēts tirgot kā bioloģisko barību. |
| --- | --- |

(8)

Līdzīgi kā noteikts attiecībā uz paņēmieniem, ko atļauts izmantot pārtikas produktu pārstrādē, būtu jānosaka, ka nav izmantojami paņēmieni, kas atjauno bioloģiskās barības pārstrādes un uzglabāšanas laikā zaudētās īpašības vai kas labo bioloģiskās barības pārstrādē pieļautas nolaidības rezultātus, vai kā citādi var būt maldinoši attiecībā uz to produktu patieso iedabu, kurus paredzēts tirgot kā bioloģisko barību.

| (9) | Ņemot vērā lielo skaitu paņēmienu, ko bioloģiskajā ražošanā izmanto konkrētu barības produktu pārstrādē, izveidot izsmeļošu sarakstu ar visiem atļautajiem paņēmieniem nav iespējams. Tāpēc bioloģiskajā ražošanā būtu vispārīgi jāatļauj barības produktu pārstrādē izmantot paņēmienus, kas atbilst Regulā (ES) 2018/848 izklāstītajiem principiem un attiecīgajiem ražošanas noteikumiem. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā lielo skaitu paņēmienu, ko bioloģiskajā ražošanā izmanto konkrētu barības produktu pārstrādē, izveidot izsmeļošu sarakstu ar visiem atļautajiem paņēmieniem nav iespējams. Tāpēc bioloģiskajā ražošanā būtu vispārīgi jāatļauj barības produktu pārstrādē izmantot paņēmienus, kas atbilst Regulā (ES) 2018/848 izklāstītajiem principiem un attiecīgajiem ražošanas noteikumiem.

| (10) | Tomēr attiecībā uz dažiem paņēmieniem, ko izmanto konkrētu bioloģiskās barības produktu pārstrādē, dalībvalstu viedokļi par paņēmiena atbilstību principiem un attiecīgajiem ražošanas noteikumiem, kas izklāstīti Regulā (ES) 2018/848, var atšķirties. Attiecībā uz šādiem gadījumiem jāparedz noteikumi, kā šāds paņēmiens novērtējams un – ja tā atbilstība minētajiem principiem un attiecīgajiem ražošanas noteikumiem tiek apstiprināta – kā Komisija, attiecīgā gadījumā ar konkrētiem nosacījumiem, var atļaut to izmantot konkrētu barības produktu ražošanā. |
| --- | --- |

(10)

Tomēr attiecībā uz dažiem paņēmieniem, ko izmanto konkrētu bioloģiskās barības produktu pārstrādē, dalībvalstu viedokļi par paņēmiena atbilstību principiem un attiecīgajiem ražošanas noteikumiem, kas izklāstīti Regulā (ES) 2018/848, var atšķirties. Attiecībā uz šādiem gadījumiem jāparedz noteikumi, kā šāds paņēmiens novērtējams un – ja tā atbilstība minētajiem principiem un attiecīgajiem ražošanas noteikumiem tiek apstiprināta – kā Komisija, attiecīgā gadījumā ar konkrētiem nosacījumiem, var atļaut to izmantot konkrētu barības produktu ražošanā.

| (11) | Bioloģiskajā ražošanā būtu jāizmanto bioloģiskais augu reproduktīvais materiāls, bioloģiski audzēti dzīvnieki un bioloģiskās akvakultūras dzīvnieku mazuļi. Lai bioloģiskās ražošanas operatoriem būtu vieglāk atrast informāciju par to pieejamību, katrai dalībvalstij būtu jāizveido sistēmas, kas operatoriem, kuri tirgo bioloģisko un pārejas perioda augu reproduktīvo materiālu, bioloģiski audzētus dzīvniekus vai bioloģiskās akvakultūras dzīvnieku mazuļus, dod iespēju informāciju par to piegādēm darīt publiski pieejamu. Konkrēti, publiski pieejama būtu jādara detalizēta informācija par sugām, ko tie spēj piegādāt pietiekamā daudzumā un pieņemamā termiņā. Reizi gadā dalībvalstīm būtu jādara Komisijai pieejams šādas informācijas kopsavilkums, kā arī informācija par atkāpēm, kas piešķirtas nepietiekamas pieejamības gadījumā. |
| --- | --- |

(11)

Bioloģiskajā ražošanā būtu jāizmanto bioloģiskais augu reproduktīvais materiāls, bioloģiski audzēti dzīvnieki un bioloģiskās akvakultūras dzīvnieku mazuļi. Lai bioloģiskās ražošanas operatoriem būtu vieglāk atrast informāciju par to pieejamību, katrai dalībvalstij būtu jāizveido sistēmas, kas operatoriem, kuri tirgo bioloģisko un pārejas perioda augu reproduktīvo materiālu, bioloģiski audzētus dzīvniekus vai bioloģiskās akvakultūras dzīvnieku mazuļus, dod iespēju informāciju par to piegādēm darīt publiski pieejamu. Konkrēti, publiski pieejama būtu jādara detalizēta informācija par sugām, ko tie spēj piegādāt pietiekamā daudzumā un pieņemamā termiņā. Reizi gadā dalībvalstīm būtu jādara Komisijai pieejams šādas informācijas kopsavilkums, kā arī informācija par atkāpēm, kas piešķirtas nepietiekamas pieejamības gadījumā.

| (12) | Pienākums vākt informāciju par bioloģisko un pārejas perioda augu reproduktīvo materiālu un apmainīties ar šādu informāciju neattiecas uz sējeņiem. Lai nodrošinātu saskaņotu pieeju, ir lietderīgi definēt jēdzienu “sējeņi”. |
| --- | --- |

(12)

Pienākums vākt informāciju par bioloģisko un pārejas perioda augu reproduktīvo materiālu un apmainīties ar šādu informāciju neattiecas uz sējeņiem. Lai nodrošinātu saskaņotu pieeju, ir lietderīgi definēt jēdzienu “sējeņi”.

| (13) | Lai apmierinātu jaunu mājputnu un līdz 35 kg smagu cūku uzturvajadzības pēc dažiem olbaltumvielu savienojumiem, dalībvalstis drīkst līdz 2025. gada 31. decembrim ar stingriem nosacījumiem atļaut mājputnu un cūku ēdināšanā izmantot nebioloģisku olbaltumvielas saturošu barību [proteīnbarību]. Lai pakāpeniski atteiktos no minētajām atkāpēm, Komisijai Regulas (ES) 2018/848 53. panta 6. punkta c) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām to izmantošana būtu jāuzrauga, ņemot vērā to, kā attīstās olbaltumvielas saturošas bioloģiskās barības pieejamība tirgū. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāizstrādā fokusa grupai paredzēta anketa, kura dalībvalstīm katru gadu būtu jāaizpilda un jāiesniedz Komisijai un kurā būtu apkopota attiecīgā informācija, kas savākta par olbaltumvielas saturošas bioloģiskās barības pieejamību un par mājputnu un cūku audzētājiem piešķirtajām atļaujām izmantot nebioloģisku olbaltumvielas saturošu barību. |
| --- | --- |

(13)

Lai apmierinātu jaunu mājputnu un līdz 35 kg smagu cūku uzturvajadzības pēc dažiem olbaltumvielu savienojumiem, dalībvalstis drīkst līdz 2025. gada 31. decembrim ar stingriem nosacījumiem atļaut mājputnu un cūku ēdināšanā izmantot nebioloģisku olbaltumvielas saturošu barību [proteīnbarību]. Lai pakāpeniski atteiktos no minētajām atkāpēm, Komisijai Regulas (ES) 2018/848 53. panta 6. punkta c) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām to izmantošana būtu jāuzrauga, ņemot vērā to, kā attīstās olbaltumvielas saturošas bioloģiskās barības pieejamība tirgū. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāizstrādā fokusa grupai paredzēta anketa, kura dalībvalstīm katru gadu būtu jāaizpilda un jāiesniedz Komisijai un kurā būtu apkopota attiecīgā informācija, kas savākta par olbaltumvielas saturošas bioloģiskās barības pieejamību un par mājputnu un cūku audzētājiem piešķirtajām atļaujām izmantot nebioloģisku olbaltumvielas saturošu barību.

| (14) | Līdzīgu sistēmu dalībvalstis drīkst izveidot arī attiecībā uz informāciju par bioloģiskajai ražošanai pielāgotu šķirņu un līniju vai bioloģiski audzētu jaunvistu pieejamību. Ņemot vērā pakāpenisku atteikšanos no atkāpēm, kas atļauj izmantot nebioloģiski audzētus dzīvniekus vai jaunvistas, ir svarīgi vākt datus par tādu bioloģiski audzētu šķirņu un līniju pieejamību, kas īpaši atlasītas, ievērojot bioloģiskās ražošanas principus un mērķus. Tāpēc detalizēti jānosaka, kādi saskaņotie dati dalībvalstīm jāziņo Komisijai un citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(14)

Līdzīgu sistēmu dalībvalstis drīkst izveidot arī attiecībā uz informāciju par bioloģiskajai ražošanai pielāgotu šķirņu un līniju vai bioloģiski audzētu jaunvistu pieejamību. Ņemot vērā pakāpenisku atteikšanos no atkāpēm, kas atļauj izmantot nebioloģiski audzētus dzīvniekus vai jaunvistas, ir svarīgi vākt datus par tādu bioloģiski audzētu šķirņu un līniju pieejamību, kas īpaši atlasītas, ievērojot bioloģiskās ražošanas principus un mērķus. Tāpēc detalizēti jānosaka, kādi saskaņotie dati dalībvalstīm jāziņo Komisijai un citām dalībvalstīm.

| (15) | Operatoriem, kas lauksaimniecības dzīvniekus audzējuši saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 (4) un Komisijas Regulu (EK) Nr. 889/2008 (5), ražošanas sistēmas būs jāpielāgo, lai tās atbilstu jaunajām konkrētajām tehniskajām prasībām, kas noteiktas šajā regulā un attiecas uz lauksaimniecības dzīvnieku blīvumu, dzīvnieku telpu un saistītā aprīkojuma strukturālajām iezīmēm, pieejamajām platībām, zemes apsaimniekošanu un saimniecības ražošanas sistēmu kā tādu. Atkarībā no tā, kāda apmēra intervences vajadzīgas, lai izpildītu šajā regulā noteiktās jaunās prasības, vienlaikus ņemot vērā notiekošo ražošanu, šiem pielāgojumiem būs vajadzīgi dažāda ilguma periodi. |
| --- | --- |

(15)

Operatoriem, kas lauksaimniecības dzīvniekus audzējuši saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 (4) un Komisijas Regulu (EK) Nr. 889/2008 (5), ražošanas sistēmas būs jāpielāgo, lai tās atbilstu jaunajām konkrētajām tehniskajām prasībām, kas noteiktas šajā regulā un attiecas uz lauksaimniecības dzīvnieku blīvumu, dzīvnieku telpu un saistītā aprīkojuma strukturālajām iezīmēm, pieejamajām platībām, zemes apsaimniekošanu un saimniecības ražošanas sistēmu kā tādu. Atkarībā no tā, kāda apmēra intervences vajadzīgas, lai izpildītu šajā regulā noteiktās jaunās prasības, vienlaikus ņemot vērā notiekošo ražošanu, šiem pielāgojumiem būs vajadzīgi dažāda ilguma periodi.

| (16) | Konkrēti, sakarā ar noteikumiem par jaunvistu un jaungaiļu blīvumu, iekštelpu un āra platību minimālo laukumu, mājputnu novietņu āra platību maksimālo paplašinājumu, mājputnu vairākstāvu novietņu maksimālo stāvu skaitu un efektīvai kūtsmēslu izvākšanas sistēmai vajadzīgo aprīkojumu vairākās saimniecībās vai ražošanas vienībās, kas līdz šim ražojušas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 834/2007 un Regulu (EK) Nr. 889/2008, var būt vajadzīgi tādi jūtami darbi un investīcijas kā dzīvnieku telpu pārbūve un zemes iegāde vai dzīvnieku telpu pilnīga atjaunošana. Lai šīs saimniecības vai ražošanas vienības varētu veikt jauno prasību izpildei vajadzīgos pielāgojumus, attiecībā uz šīm saimniecībām vai ražošanas vienībām būtu jāparedz pārejas periods, kas sākas 2021. gada 1. janvārī un nav ilgāks par astoņiem gadiem. |
| --- | --- |

(16)

Konkrēti, sakarā ar noteikumiem par jaunvistu un jaungaiļu blīvumu, iekštelpu un āra platību minimālo laukumu, mājputnu novietņu āra platību maksimālo paplašinājumu, mājputnu vairākstāvu novietņu maksimālo stāvu skaitu un efektīvai kūtsmēslu izvākšanas sistēmai vajadzīgo aprīkojumu vairākās saimniecībās vai ražošanas vienībās, kas līdz šim ražojušas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 834/2007 un Regulu (EK) Nr. 889/2008, var būt vajadzīgi tādi jūtami darbi un investīcijas kā dzīvnieku telpu pārbūve un zemes iegāde vai dzīvnieku telpu pilnīga atjaunošana. Lai šīs saimniecības vai ražošanas vienības varētu veikt jauno prasību izpildei vajadzīgos pielāgojumus, attiecībā uz šīm saimniecībām vai ražošanas vienībām būtu jāparedz pārejas periods, kas sākas 2021. gada 1. janvārī un nav ilgāks par astoņiem gadiem.

| (17) | Sakarā ar prasību, kas nosaka cūkām pieejamās āra platības minimālo procentuālo daļu, kurā ir vienlaidu grīda, saimniecībās vai ražošanas vienībās, kas līdz šim ražojušas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 834/2007 un Regulu (EK) Nr. 889/2008, var būt vajadzīga ārējā iekārtojuma pārbūve un izmaiņas kūtsmēslu savākšanas sistēmā. Lai šīs saimniecības vai ražošanas vienības varētu veikt dzīvnieku āra telpu pamatīgu renovāciju vai aprīkojuma nomaiņu, kas vajadzīga jauno prasību izpildei, attiecībā uz šīm saimniecībām vai ražošanas vienībām būtu jāparedz pārejas periods, kas sākas 2021. gada 1. janvārī un nav ilgāks par astoņiem gadiem. |
| --- | --- |

(17)

Sakarā ar prasību, kas nosaka cūkām pieejamās āra platības minimālo procentuālo daļu, kurā ir vienlaidu grīda, saimniecībās vai ražošanas vienībās, kas līdz šim ražojušas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 834/2007 un Regulu (EK) Nr. 889/2008, var būt vajadzīga ārējā iekārtojuma pārbūve un izmaiņas kūtsmēslu savākšanas sistēmā. Lai šīs saimniecības vai ražošanas vienības varētu veikt dzīvnieku āra telpu pamatīgu renovāciju vai aprīkojuma nomaiņu, kas vajadzīga jauno prasību izpildei, attiecībā uz šīm saimniecībām vai ražošanas vienībām būtu jāparedz pārejas periods, kas sākas 2021. gada 1. janvārī un nav ilgāks par astoņiem gadiem.

| (18) | Arī starp mājputnu novietnes lieveņiem un iekštelpām ierīkojamo lūku platums, prasība par vienlaidu starpsienām, ar kurām atdalāmi nobarojamie mājputni, kas nepieder pie Gallus gallus sugas, un īpašās prasības par laktām un sēdēšanai domātiem paaugstinājumiem var nozīmēt, ka saimniecībās, kas līdz šim ražojušas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 834/2007 un Regulu (EK) Nr. 889/2008, jāveic tādi jūtami pielāgojumi kā dzīvnieku telpu daļēja renovācija un jauna aprīkojuma iegāde. Lai šīs saimniecības vai ražošanas vienības varētu veikt jauno prasību izpildei vajadzīgos dzīvnieku telpu pielāgojumus vai aprīkojuma nomaiņu, attiecībā uz šīm saimniecībām vai ražošanas vienībām būtu jāparedz pārejas periods, kas sākas 2021. gada 1. janvārī un nav ilgāks par trim gadiem. |
| --- | --- |

(18)

Arī starp mājputnu novietnes lieveņiem un iekštelpām ierīkojamo lūku platums, prasība par vienlaidu starpsienām, ar kurām atdalāmi nobarojamie mājputni, kas nepieder pie Gallus gallus sugas, un īpašās prasības par laktām un sēdēšanai domātiem paaugstinājumiem var nozīmēt, ka saimniecībās, kas līdz šim ražojušas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 834/2007 un Regulu (EK) Nr. 889/2008, jāveic tādi jūtami pielāgojumi kā dzīvnieku telpu daļēja renovācija un jauna aprīkojuma iegāde. Lai šīs saimniecības vai ražošanas vienības varētu veikt jauno prasību izpildei vajadzīgos dzīvnieku telpu pielāgojumus vai aprīkojuma nomaiņu, attiecībā uz šīm saimniecībām vai ražošanas vienībām būtu jāparedz pārejas periods, kas sākas 2021. gada 1. janvārī un nav ilgāks par trim gadiem.

| (19) | Visbeidzot, sakarā ar metodi, kā aprēķināms minimālais iekštelpu laukums mājputnu novietnēm ar ārēju piebūvi, saimniecībās, kas līdz šim ražojušas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 834/2007 un Regulu (EK) Nr. 889/2008, var būt vajadzīgi tādi pielāgojumi kā mājputnu blīvuma būtiska samazināšana vai ēku renovācija. Lai šīs saimniecības vai ražošanas vienības varētu veikt jauno prasību izpildei vajadzīgos darījumdarbības plānu vai dzīvnieku telpu pielāgojumus, attiecībā uz šīm saimniecībām vai ražošanas vienībām būtu jāparedz pārejas periods, kas sākas 2021. gada 1. janvārī un nav ilgāks par trim gadiem. |
| --- | --- |

(19)

Visbeidzot, sakarā ar metodi, kā aprēķināms minimālais iekštelpu laukums mājputnu novietnēm ar ārēju piebūvi, saimniecībās, kas līdz šim ražojušas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 834/2007 un Regulu (EK) Nr. 889/2008, var būt vajadzīgi tādi pielāgojumi kā mājputnu blīvuma būtiska samazināšana vai ēku renovācija. Lai šīs saimniecības vai ražošanas vienības varētu veikt jauno prasību izpildei vajadzīgos darījumdarbības plānu vai dzīvnieku telpu pielāgojumus, attiecībā uz šīm saimniecībām vai ražošanas vienībām būtu jāparedz pārejas periods, kas sākas 2021. gada 1. janvārī un nav ilgāks par trim gadiem.

| (20) | Skaidrības un juridiskās noteiktības labad šī regula būtu jāpiemēro no Regulas (ES) 2018/848 piemērošanas sākuma dienas. |
| --- | --- |

(20)

Skaidrības un juridiskās noteiktības labad šī regula būtu jāpiemēro no Regulas (ES) 2018/848 piemērošanas sākuma dienas.

| (21) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Bioloģiskās ražošanas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(21)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Bioloģiskās ražošanas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

PĀREJA

1. pants

Dokumenti, kas jāiesniedz, lai ar atpakaļejošu spēku tiktu atzīts iepriekšējais periods

1.   Regulas (ES) 2018/848 10. panta 3. punkta a) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām operators tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā tiek veikta darbība un kurā minētā operatora saimniecība ir pakļauta kontroles sistēmai, iesniedz no attiecīgajām kompetentajām iestādēm saņemtos oficiālos dokumentus, kas pierāda, ka attiecībā uz zemesgabaliem, kuru sakarā ir pieprasīta iepriekšējā perioda atzīšana ar atpakaļejošu spēku, ir veikti pasākumi, kas noteikti programmā, kura īstenota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 (6), un ka minētajos zemesgabalos ir izmantoti tikai tādi produkti vai vielas, kurus atļauts izmantot bioloģiskajā ražošanā.

2.   Regulas (ES) 2018/848 10. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām operators tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā tiek veikta darbība un kurā minētā operatora saimniecība ir pakļauta kontroles sistēmai, iesniedz turpmāk uzskaitītos dokumentus, kas pierāda, ka zemesgabali ir bijuši dabiskas vai lauksaimnieciskas platības, kuras vismaz trīs gadus nav tikušas apstrādātas ar produktiem vai vielām, ko saskaņā ar Regulu (ES) 2018/848 nav atļauts izmantot bioloģiskajā ražošanā:

| a) | kartes, kurās skaidri identificēts katrs zemesgabals, uz kuru attiecas pieprasījums par atzīšanu ar atpakaļejošu spēku, un informācija par minēto zemesgabalu kopējo platību un, attiecīgā gadījumā, par notiekošās ražošanas raksturu un apjomu un, ja iespējams, zemesgabalu ģeolokācijas koordinātas; |
| --- | --- |

a)

kartes, kurās skaidri identificēts katrs zemesgabals, uz kuru attiecas pieprasījums par atzīšanu ar atpakaļejošu spēku, un informācija par minēto zemesgabalu kopējo platību un, attiecīgā gadījumā, par notiekošās ražošanas raksturu un apjomu un, ja iespējams, zemesgabalu ģeolokācijas koordinātas;

| b) | detalizēta riska analīze, kuru kontroles iestāde vai kontroles institūcija veikusi, lai novērtētu, vai zemesgabals, uz kuru attiecas pieprasījums par atzīšanu ar atpakaļejošu spēku, vismaz trīs gadus nav ticis apstrādāts ar produktiem vai vielām, ko nav atļauts izmantot bioloģiskajā ražošanā, un kurā jo īpaši ņemta vērā kopējā platība, uz ko attiecas pieprasījums, un agronomiskās prakses, kas minētajā periodā īstenotas katrā zemesgabalā, uz kuru attiecas pieprasījums; |
| --- | --- |

b)

detalizēta riska analīze, kuru kontroles iestāde vai kontroles institūcija veikusi, lai novērtētu, vai zemesgabals, uz kuru attiecas pieprasījums par atzīšanu ar atpakaļejošu spēku, vismaz trīs gadus nav ticis apstrādāts ar produktiem vai vielām, ko nav atļauts izmantot bioloģiskajā ražošanā, un kurā jo īpaši ņemta vērā kopējā platība, uz ko attiecas pieprasījums, un agronomiskās prakses, kas minētajā periodā īstenotas katrā zemesgabalā, uz kuru attiecas pieprasījums;

| c) | pēc b) apakšpunktā minētās detalizētās riska analīzes – laboratorijas analīžu rezultāti, kas akreditētās laboratorijās iegūti attiecībā uz kontroles iestādes vai kontroles institūcijas ņemtiem augsnes un/vai augu paraugiem no katra zemesgabala, attiecībā uz kuru identificēts risks, ka tas varētu būt kontaminēts, to apstrādājot ar produktiem un vielām, ko izmantot bioloģiskajā ražošanā nav atļauts; |
| --- | --- |

c)

pēc b) apakšpunktā minētās detalizētās riska analīzes – laboratorijas analīžu rezultāti, kas akreditētās laboratorijās iegūti attiecībā uz kontroles iestādes vai kontroles institūcijas ņemtiem augsnes un/vai augu paraugiem no katra zemesgabala, attiecībā uz kuru identificēts risks, ka tas varētu būt kontaminēts, to apstrādājot ar produktiem un vielām, ko izmantot bioloģiskajā ražošanā nav atļauts;

| d) | inspekcijas ziņojums, kuru kontroles iestāde vai kontroles institūcija sagatavojusi pēc fiziskas operatora inspicēšanas ar mērķi verificēt par tiem zemesgabaliem savāktās informācijas konsekvenci, uz kuriem attiecas pieprasījums par atzīšanu ar atpakaļejošu spēku; |
| --- | --- |

d)

inspekcijas ziņojums, kuru kontroles iestāde vai kontroles institūcija sagatavojusi pēc fiziskas operatora inspicēšanas ar mērķi verificēt par tiem zemesgabaliem savāktās informācijas konsekvenci, uz kuriem attiecas pieprasījums par atzīšanu ar atpakaļejošu spēku;

| e) | visi citi attiecīgie dokumenti, kurus kontroles iestāde vai kontroles institūcija uzskata par vajadzīgiem, lai novērtētu pieprasījumu par atzīšanu ar atpakaļejošu spēku; |
| --- | --- |

e)

visi citi attiecīgie dokumenti, kurus kontroles iestāde vai kontroles institūcija uzskata par vajadzīgiem, lai novērtētu pieprasījumu par atzīšanu ar atpakaļejošu spēku;

| f) | kontroles iestādes vai kontroles institūcijas galīgais rakstiskais paziņojums, kurā norādīts, vai ar atpakaļejošu spēku atzīt iepriekšējo periodu par daļu no pārejas perioda ir pamatoti, un norādīts periods, ko uzskata par bioloģiskās ražošanas sākuma periodu katrā attiecīgajā zemesgabalā, kā arī to zemesgabalu kopējā platība, uz kuriem attiecas perioda atzīšana ar atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

f)

kontroles iestādes vai kontroles institūcijas galīgais rakstiskais paziņojums, kurā norādīts, vai ar atpakaļejošu spēku atzīt iepriekšējo periodu par daļu no pārejas perioda ir pamatoti, un norādīts periods, ko uzskata par bioloģiskās ražošanas sākuma periodu katrā attiecīgajā zemesgabalā, kā arī to zemesgabalu kopējā platība, uz kuriem attiecas perioda atzīšana ar atpakaļejošu spēku.

II NODAĻA

LAUKSAIMNIECĪBAS DZĪVNIEKI

1. IEDAĻA

LIELLOPI, AITAS, KAZAS UN ZIRGU DZIMTAS DZĪVNIEKI

2. pants

Minimālais periods barošanai ar mātes pienu

Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma II daļas 1.4.1. punkta g) apakšpunktā minētais minimālais periods, kurā zīdāmus dzīvniekus vēlams barot ar mātes pienu, ir šāds:

| a) | liellopiem un zirgu dzimtas dzīvniekiem – 90 dienas pēc dzimšanas; |
| --- | --- |

a)

liellopiem un zirgu dzimtas dzīvniekiem – 90 dienas pēc dzimšanas;

| b) | aitām un kazām – 45 dienas pēc dzimšanas. |
| --- | --- |

b)

aitām un kazām – 45 dienas pēc dzimšanas.

3. pants

Dzīvnieku blīvums un tiem paredzēto iekštelpu un āra platību minimālais laukums

Liellopu, aitu, kazu un zirgu dzimtas dzīvnieku blīvums un tiem paredzēto iekštelpu un āra platību minimālais laukums ir noteikts I pielikuma I daļā.

4. pants

Iekštelpu minimālā laukuma iezīmes un tam piemērojamās tehniskās prasības

Vismaz pusi no liellopiem, aitām, kazām un zirgu dzimtas dzīvniekiem paredzēto iekštelpu minimālā laukuma, kas noteikts I pielikuma I daļā, klāj vienlaidu grīda, t. i., grīda bez redelēm vai režģiem.

2. IEDAĻA

BRIEŽU DZIMTAS DZĪVNIEKI

5. pants

Minimālais periods barošanai ar mātes pienu

Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma II daļas 1.4.1. punkta g) apakšpunktā minētais minimālais periods, kurā zīdāmus briežu dzimtas dzīvniekus vēlams barot ar mātes pienu, ir 90 dienas pēc dzimšanas.

6. pants

Dzīvnieku blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais laukums

Briežu dzimtas dzīvnieku blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais laukums ir noteikts I pielikuma II daļā.

7. pants

Āra nožogojumu vai aploku iezīmes un tiem piemērojamās tehniskās prasības

1.   Briežu dzimtas dzīvniekus tur āra nožogojumos vai aplokos, kuros tie var ganīties, kad vien apstākļi to atļauj.

2.   Āra nožogojumi vai aploki ir būvēti tā, lai vajadzības gadījumā būtu iespējams nošķirt dažādu briežu dzimtas sugu dzīvniekus.

3.   Katrs āra nožogojums vai aploks ir sadalāms divās zonās vai atrodas blakus citam āra nožogojumam vai aplokam, tā lai katrā zonā vai katrā āra nožogojumā vai aplokā pamīšus varētu veikt uzturēšanas pasākumus.

8. pants

Veģetācijai piemērojamās prasības un aizsargāta iekārtojuma un āra platību iezīmes

1.   Briežu dzimtas dzīvniekiem, vēlams, nodrošinot dabiskus patvērumus, piemēram, āra nožogojumā vai aplokā iekļautas koku un krūmu grupas, meža daļas vai mežmalas, sagādā vizuālu aizsardzību un aizsardzību pret laikapstākļiem; ja to pietiekamā mērā nav iespējams sagādāt visu gadu, nodrošina mākslīgas pajumtes.

2.   Briežu dzimtas dzīvnieku āra nožogojumos vai aplokos ir iekārtojums vai veģetācija, kas dod dzīvniekiem iespēju noberzt ādu no jaunajiem ragiem.

3.   Grūsnības beigu posmā un divas nedēļas pēc atnešanās briežu dzimtas dzīvnieku mātītēm ir pieejamas ar veģetāciju klātas platības, kurās tās var paslēpt teļus.

4.   Āra nožogojumu vai aploku žogi ir būvēti tā, lai briežu dzimtas dzīvnieki nevarētu izbēgt.

3. IEDAĻA

CŪKAS

9. pants

Minimālais periods barošanai ar mātes pienu

Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma II daļas 1.4.1. punkta g) apakšpunktā minētais minimālais periods, kurā zīdāmas cūkas vēlams barot ar mātes pienu, ir 40 dienas pēc dzimšanas.

10. pants

Dzīvnieku blīvums un tiem paredzēto iekštelpu un āra platību minimālais laukums

Cūku blīvums un tām paredzēto iekštelpu un āra platību minimālais laukums ir noteikts I pielikuma III daļā.

11. pants

Iekštelpu un āra platību minimālā laukuma iezīmes un tam piemērojamās tehniskās prasības

Vismaz pusi no iekštelpu un āra platību minimālā laukuma, kas noteikts I pielikuma III daļā, klāj vienlaidu grīda, t. i., grīda bez redelēm vai režģiem.

12. pants

Veģetācijai piemērojamās prasības un āra platību iezīmes

1.   Āra platības ir cūkām pievilcīgas. Ja iespējams, priekšroku dod laukiem ar kokiem vai mežiem.

2.   Āra platības nodrošina āra apstākļus, kā arī piekļuvi patvērumiem un līdzekļiem, kas ļauj regulēt cūku ķermeņa temperatūru.

4. IEDAĻA

MĀJPUTNI

13. pants

Definīcijas

Šajā iedaļā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “nobarojamie mājputni” ir mājputni, kas paredzēti gaļas ražošanai; |
| --- | --- |

a)

“nobarojamie mājputni” ir mājputni, kas paredzēti gaļas ražošanai;

| b) | “saime” mājputnu novietņu nodalījumu kontekstā ir tādu putnu grupa, kas tiek turēti kopā, bet nesajaucas ar citu sugu mājputniem, un kam ir atvēlētas atsevišķas iekštelpas un āra platības; |
| --- | --- |

b)

“saime” mājputnu novietņu nodalījumu kontekstā ir tādu putnu grupa, kas tiek turēti kopā, bet nesajaucas ar citu sugu mājputniem, un kam ir atvēlētas atsevišķas iekštelpas un āra platības;

| c) | “jaungailis” ir vīriešu kārtas cālis, kas pieder pie dējējvistu līnijas un paredzēts gaļas ražošanai; |
| --- | --- |

c)

“jaungailis” ir vīriešu kārtas cālis, kas pieder pie dējējvistu līnijas un paredzēts gaļas ražošanai;

| d) | “nobarojamā vista (poularde)” ir Gallus gallus sugas vista, kas paredzēta gaļas ražošanai un ko nokauj ne agrāk kā 120 dienu vecumā. |
| --- | --- |

d)

“nobarojamā vista (poularde)” ir Gallus gallus sugas vista, kas paredzēta gaļas ražošanai un ko nokauj ne agrāk kā 120 dienu vecumā.

poularde

Gallus gallus

14. pants

Dzīvnieku blīvums un tiem paredzēto iekštelpu un āra platību minimālais laukums

Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu un āra platību minimālais laukums ir noteikts I pielikuma IV daļā.

15. pants

Mājputnu novietņu iezīmes un tām piemērojamās tehniskās prasības

1.   Mājputnu novietnes ir būvētas tā, lai visi putni varētu viegli piekļūt āra platībām. Šajā nolūkā piemēro šādus noteikumus:

| a) | mājputnu novietnes ārējā robežā ir ieejas/izejas lūkas, kas paver tiešu piekļuvi āra platībām; |
| --- | --- |

a)

mājputnu novietnes ārējā robežā ir ieejas/izejas lūkas, kas paver tiešu piekļuvi āra platībām;

| b) | ikviena ieejas/izejas lūka ir putniem piemērotā izmērā; |
| --- | --- |

b)

ikviena ieejas/izejas lūka ir putniem piemērotā izmērā;

| c) | putni lūkām var piekļūt bez jebkādiem šķēršļiem; |
| --- | --- |

c)

putni lūkām var piekļūt bez jebkādiem šķēršļiem;

| d) | mājputnu novietnes ārējās robežas lūku kopējais platums ir vismaz 4 m uz 100 m2 mājputnu novietnes iekštelpu minimālā laukuma izmantojamās platības; |
| --- | --- |

d)

mājputnu novietnes ārējās robežas lūku kopējais platums ir vismaz 4 m uz 100 m2 mājputnu novietnes iekštelpu minimālā laukuma izmantojamās platības;

| e) | ja lūkas ir paaugstinātas, ierīko rampu. |
| --- | --- |

e)

ja lūkas ir paaugstinātas, ierīko rampu.

2.   Mājputnu novietnēm ar lieveņiem piemēro šādus noteikumus:

| a) | ārējā robežā starp novietnes iekštelpām un lieveni un starp lieveni un āra platību ir ieejas/izejas lūkas, kas ļauj viegli piekļūt, attiecīgi, lievenim vai āra platībai; |
| --- | --- |

a)

ārējā robežā starp novietnes iekštelpām un lieveni un starp lieveni un āra platību ir ieejas/izejas lūkas, kas ļauj viegli piekļūt, attiecīgi, lievenim vai āra platībai;

| b) | starp novietnes iekštelpām un lieveni ierīkoto lūku kopējais platums ir vismaz 2 m uz 100 m2 mājputnu novietnes iekštelpu minimālā laukuma izmantojamās platības, un starp lieveni un āra platību ierīkoto lūku kopējais platums ir vismaz 4 m uz 100 m2 mājputnu novietnes iekštelpu minimālā laukuma izmantojamās platības; |
| --- | --- |

b)

starp novietnes iekštelpām un lieveni ierīkoto lūku kopējais platums ir vismaz 2 m uz 100 m2 mājputnu novietnes iekštelpu minimālā laukuma izmantojamās platības, un starp lieveni un āra platību ierīkoto lūku kopējais platums ir vismaz 4 m uz 100 m2 mājputnu novietnes iekštelpu minimālā laukuma izmantojamās platības;

| c) | aprēķinot I pielikuma IV daļā noteikto mājputnu blīvumu un tiem paredzēto iekštelpu un āra platību minimālo laukumu, lieveņa izmantojamo platību vērā neņem. Tomēr mājputniem paredzētas ēkas ārpusē uzceltu papildu piebūvi ar jumtu, kura izolēta tā, ka tajā nav āra apstākļu, I pielikuma IV daļā noteiktā mājputnu blīvuma un tiem paredzēto iekštelpu minimālā laukuma aprēķinā drīkst ņemt vērā, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  i) | tai var pilnībā piekļūt 24 stundas diennaktī, |
| --- | --- | --- |

c)

aprēķinot I pielikuma IV daļā noteikto mājputnu blīvumu un tiem paredzēto iekštelpu un āra platību minimālo laukumu, lieveņa izmantojamo platību vērā neņem. Tomēr mājputniem paredzētas ēkas ārpusē uzceltu papildu piebūvi ar jumtu, kura izolēta tā, ka tajā nav āra apstākļu, I pielikuma IV daļā noteiktā mājputnu blīvuma un tiem paredzēto iekštelpu minimālā laukuma aprēķinā drīkst ņemt vērā, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

i)

tai var pilnībā piekļūt 24 stundas diennaktī,

| ii) | tā atbilst Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma II daļas 1.6.1. un 1.6.3. punkta prasībām, |
| --- | --- |

ii)

tā atbilst Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma II daļas 1.6.1. un 1.6.3. punkta prasībām,

| iii) | tā atbilst tām pašām prasībām par lūkām, kas šā punkta a) un b) apakšpunktā noteiktas attiecībā uz lieveņiem; |
| --- | --- |

iii)

tā atbilst tām pašām prasībām par lūkām, kas šā punkta a) un b) apakšpunktā noteiktas attiecībā uz lieveņiem;

| d) | nobarojamo mājputnu novietņu kopējā izmantojamā platībā, kas minēta Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma II daļas 1.9.4.4. punkta m) apakšpunktā, lieveņa izmantojamo platību neiekļauj. |
| --- | --- |

d)

nobarojamo mājputnu novietņu kopējā izmantojamā platībā, kas minēta Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma II daļas 1.9.4.4. punkta m) apakšpunktā, lieveņa izmantojamo platību neiekļauj.

3.   Attiecībā uz mājputnu novietnēm, kuras sadalītas atsevišķos nodalījumos, lai izmitinātu vairākas saimes:

| a) | nodalījumi nodrošina, ka saskare ar citām saimēm ir ierobežota un ka putni no dažādām saimēm mājputnu novietnē nevar sajaukties; |
| --- | --- |

a)

nodalījumi nodrošina, ka saskare ar citām saimēm ir ierobežota un ka putni no dažādām saimēm mājputnu novietnē nevar sajaukties;

| b) | maksimālais saimes lielums vienā mājputnu novietnes nodalījumā ir šāds:






  i) | 3 000Gallus gallus sugas putnu vecāku, |
| --- | --- | --- |

b)

maksimālais saimes lielums vienā mājputnu novietnes nodalījumā ir šāds:

i)

3 000Gallus gallus sugas putnu vecāku,

| ii) | 10 000 jaunvistu, |
| --- | --- |

ii)

10 000 jaunvistu,

| iii) | 4 800 nobarojamo Gallus gallus sugas mājputnu, |
| --- | --- |

iii)

4 800 nobarojamo Gallus gallus sugas mājputnu,

| iv) | 2 500 kapaunu, |
| --- | --- |

iv)

2 500 kapaunu,

| v) | 4 000 nobarojamo vistu (poularde), |
| --- | --- |

v)

4 000 nobarojamo vistu (poularde),

| vi) | 2 500 tītaru, |
| --- | --- |

vi)

2 500 tītaru,

| vii) | 2 500 zosu, |
| --- | --- |

vii)

2 500 zosu,

| viii) | 3 200 Pekinas pīļu tēviņu vai 4 000 Pekinas pīļu mātīšu, |
| --- | --- |

viii)

3 200 Pekinas pīļu tēviņu vai 4 000 Pekinas pīļu mātīšu,

| ix) | 3 200 muskuspīļu tēviņu vai 4 000 muskuspīļu mātīšu, |
| --- | --- |

ix)

3 200 muskuspīļu tēviņu vai 4 000 muskuspīļu mātīšu,

| x) | 3 200Mulard pīļu tēviņu vai 4 000Mulard pīļu mātīšu, |
| --- | --- |

x)

3 200Mulard pīļu tēviņu vai 4 000Mulard pīļu mātīšu,

| xi) | 5 200 pērļvistu; |
| --- | --- |

xi)

5 200 pērļvistu;

| c) | pie Gallus gallus sugas nepiederošu nobarojamo mājputnu nodalījumus atdala ar vienlaidu starpsienām; šādas vienlaidu starpsienas nodrošina katra mājputnu novietnes nodalījuma pilnīgu fizisku atdalīšanu no ēkas grīdas līdz jumtam; |
| --- | --- |

c)

pie Gallus gallus sugas nepiederošu nobarojamo mājputnu nodalījumus atdala ar vienlaidu starpsienām; šādas vienlaidu starpsienas nodrošina katra mājputnu novietnes nodalījuma pilnīgu fizisku atdalīšanu no ēkas grīdas līdz jumtam;

| d) | Gallus gallus sugas putnu vecāku, dējējvistu, jaunvistu, jaungaiļu un nobarojamo Gallus gallus sugas mājputnu nodalījumus atdala ar vienlaidu starpsienām, daļēji slēgtām starpsienām, tīkliem vai sietiem. |
| --- | --- |

d)

Gallus gallus sugas putnu vecāku, dējējvistu, jaunvistu, jaungaiļu un nobarojamo Gallus gallus sugas mājputnu nodalījumus atdala ar vienlaidu starpsienām, daļēji slēgtām starpsienām, tīkliem vai sietiem.

4.   Mājputnu novietnēs drīkst izmantot vairākstāvu sistēmas. Ja izmanto vairākstāvu sistēmas, piemēro šādus noteikumus:

| a) | vairākstāvu sistēmas drīkst izmantot tikai Gallus gallus sugas putnu vecākiem, dējējvistām, jaunvistām, ko izmantos olu ražošanai, jaunvistām, ko izmantos par putnu vecākiem, un jaungaiļiem; |
| --- | --- |

a)

vairākstāvu sistēmas drīkst izmantot tikai Gallus gallus sugas putnu vecākiem, dējējvistām, jaunvistām, ko izmantos olu ražošanai, jaunvistām, ko izmantos par putnu vecākiem, un jaungaiļiem;

| b) | vairākstāvu sistēmās izmantojamā platība nav izvietota vairāk kā trīs stāvos, ieskaitot pirmo stāvu; |
| --- | --- |

b)

vairākstāvu sistēmās izmantojamā platība nav izvietota vairāk kā trīs stāvos, ieskaitot pirmo stāvu;

| c) | paaugstinātie stāvi ir izbūvēti tā, lai nepieļautu, ka putnu mēsli krīt uz apakšā esošajiem putniem, un ir aprīkoti ar efektīvu kūtsmēslu izvākšanas sistēmu; |
| --- | --- |

c)

paaugstinātie stāvi ir izbūvēti tā, lai nepieļautu, ka putnu mēsli krīt uz apakšā esošajiem putniem, un ir aprīkoti ar efektīvu kūtsmēslu izvākšanas sistēmu;

| d) | visos stāvos putni ir viegli inspicējami; |
| --- | --- |

d)

visos stāvos putni ir viegli inspicējami;

| e) | vairākstāvu sistēmas nodrošina, ka visi putni var brīvi un viegli pārvietoties starp dažādiem līmeņiem vai starpzonām; |
| --- | --- |

e)

vairākstāvu sistēmas nodrošina, ka visi putni var brīvi un viegli pārvietoties starp dažādiem līmeņiem vai starpzonām;

| f) | vairākstāvu sistēmas ir izbūvētas tā, lai visi putni varētu vienlīdz viegli piekļūt āra platībām. |
| --- | --- |

f)

vairākstāvu sistēmas ir izbūvētas tā, lai visi putni varētu vienlīdz viegli piekļūt āra platībām.

5.   Mājputnu novietnes ir aprīkotas ar laktām vai sēdēšanai domātiem paaugstinājumiem, vai abiem elementiem. Putniem no agrīna vecuma tiek nodrošinātas laktas vai sēdēšanai domāti paaugstinājumi, vai abi elementi grupas un putnu lielumam atbilstošos izmēros vai proporcijās, kas noteikti I pielikuma IV daļā.

6.   Mājputnu turēšanai drīkst izmantot pārvietojamas mājputnu novietnes, ja ražošanas cikla laikā un vismaz starp mājputnu partijām tās tiek regulāri pārvietotas tā, lai putniem būtu pieejama veģetācija. Nobarojamo mājputnu blīvumu, kas noteikts I pielikuma IV daļas 4.–9. iedaļā, drīkst palielināt ne vairāk kā līdz 30 kg dzīvsvara uz m2, ja pārvietojamās novietnes pirmā stāva laukums nepārsniedz 150 m2.

16. pants

Veģetācijai piemērojamās prasības un āra platību iezīmes

1.   Mājputniem paredzētās āra platības ir putniem pievilcīgas, un tām var pilnībā piekļūt visi putni.

2.   Ja mājputnu novietnes ir sadalītas atsevišķos nodalījumos, lai tajās varētu izmitināt vairākas saimes, katram atsevišķajam nodalījumam atbilstošās āra platības ir atdalītas, lai nodrošinātu, ka saskare ar citām saimēm ir ierobežota un ka putni no dažādām saimēm nevar sajaukties.

3.   Mājputniem paredzētās āra platības ir klātas galvenokārt ar veģetāciju, kurā ir daudzveidīgi augi.

4.   Āra platībās putniem ir nodrošināts pietiekams skaits aizsargātu iekārtojumu vai patvērumu, krūmu vai koku, kas āra platībās viscaur izvietoti tā, lai gādātu, ka putni visu āra platību izmanto vienmērīgi.

5.   Āra platības veģetāciju regulāri kopj, lai mazinātu barības vielu pārpalikuma potenciālu.

6.   Āra platības nedrīkst plesties tālāk par 150 m no mājputnu novietnes tuvākās ieejas/izejas lūkas. Tomēr attālums līdz 350 m no ēkas tuvākās lūkas ir pieļaujams, ja visā āra platībā ir vienmērīgi izvietots pietiekams skaits patvērumu, kuros var patverties no sliktiem laikapstākļiem un plēsējiem, proti, ir vismaz četri patvērumi uz hektāru. Zosīm paredzētā āra platība dod putniem iespēju apmierināt vajadzību ēst zāli.

5. IEDAĻA

TRUŠI

17. pants

Minimālais periods barošanai ar mātes pienu

Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma II daļas 1.4.1. punkta g) apakšpunktā minētais minimālais periods, kurā zīdāmus trušus vēlams barot ar mātes pienu, ir 42 dienas pēc dzimšanas.

18. pants

Dzīvnieku blīvums un tiem paredzēto iekštelpu un āra platību minimālais laukums

Trušu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu un āra platību minimālais laukums ir noteikts I pielikuma V daļā.

19. pants

Pārvietojamu vai stacionāru novietņu iezīmes un tām piemērojamās tehniskās prasības

1.   Ganību sezonas laikā trušus tur pārvietojamās novietnēs ganībās vai stacionārās novietnēs ar piekļuvi ganībām.

2.   Ārpus ganību sezonas trušus drīkst turēt stacionārās novietnēs, no kurām var piekļūt āra aplokam ar veģetāciju, vēlams, ganībām.

3.   Pārvietojamās novietnes ganībās pārvieto pēc iespējas biežāk, lai nodrošinātu ganību maksimālu izmantošanu, un tās ir izbūvētas tā, lai truši varētu ganīties uz zemes.

20. pants

Iekštelpu un āra platību iezīmes un tām piemērojamās tehniskās prasības

1.   Stacionāro un pārvietojamo novietņu iekštelpas ir izbūvētas tā, lai:

| a) | tās būtu pietiekami augstas, lai visi truši varētu stāvēt ar izslietām ausīm; |
| --- | --- |

a)

tās būtu pietiekami augstas, lai visi truši varētu stāvēt ar izslietām ausīm;

| b) | tajās varētu izmitināt dažādas trušu grupas un pēc pārejas uz nobarošanas posmu saglabāt metiena veselumu; |
| --- | --- |

b)

tajās varētu izmitināt dažādas trušu grupas un pēc pārejas uz nobarošanas posmu saglabāt metiena veselumu;

| c) | trušu tēviņus, grūsnas trušumātes un trušu mātītes reproduktīvā vecumā īpašu dzīvnieku labturības iemeslu dēļ uz ierobežotu laiku būtu iespējams nošķirt no grupas, ja vien tie var saglabāt acu kontaktu ar citiem trušiem; |
| --- | --- |

c)

trušu tēviņus, grūsnas trušumātes un trušu mātītes reproduktīvā vecumā īpašu dzīvnieku labturības iemeslu dēļ uz ierobežotu laiku būtu iespējams nošķirt no grupas, ja vien tie var saglabāt acu kontaktu ar citiem trušiem;

| d) | trušumāte varētu pamest migu un atgriezties migā, lai pabarotu trusēnus; |
| --- | --- |

d)

trušumāte varētu pamest migu un atgriezties migā, lai pabarotu trusēnus;

| e) | tā nodrošinātu:






  i) | visu kategoriju trušiem – segtu patvērumu, arī pietiekamu skaitu tumšu slēptuvju, |
| --- | --- | --- |

e)

tā nodrošinātu:

i)

visu kategoriju trušiem – segtu patvērumu, arī pietiekamu skaitu tumšu slēptuvju,

| ii) | visām trušumātēm – piekļuvi migām vismaz vienu nedēļu pirms gaidāmā atnešanās datuma un vismaz līdz trusēnu zīdīšanas perioda beigām, |
| --- | --- |

ii)

visām trušumātēm – piekļuvi migām vismaz vienu nedēļu pirms gaidāmā atnešanās datuma un vismaz līdz trusēnu zīdīšanas perioda beigām,

| iii) | trusēniem – piekļuvi migām pietiekamā skaitā, t. i., vismaz vienu migu vienai zīdošai trušumātei ar trusēniem, |
| --- | --- |

iii)

trusēniem – piekļuvi migām pietiekamā skaitā, t. i., vismaz vienu migu vienai zīdošai trušumātei ar trusēniem,

| iv) | materiālus, ko truši var grauzt. |
| --- | --- |

iv)

materiālus, ko truši var grauzt.

2.   Kompleksos ar stacionārām novietnēm āra platības ir izbūvētas tā, lai:

| a) | tajās būtu pietiekams skaits paaugstinātu platformu, kas vienmērīgi izvietotas minimālajā laukumā; |
| --- | --- |

a)

tajās būtu pietiekams skaits paaugstinātu platformu, kas vienmērīgi izvietotas minimālajā laukumā;

| b) | tās ieskautu žogi, kas ir pietiekami augsti un dziļi, lai truši nevarētu izbēgt, ne pārlecot tiem pāri, ne izrokoties zem tiem; |
| --- | --- |

b)

tās ieskautu žogi, kas ir pietiekami augsti un dziļi, lai truši nevarētu izbēgt, ne pārlecot tiem pāri, ne izrokoties zem tiem;

| c) | ja tajā ir betonēta platība, no tās varētu viegli piekļūt āra aploka daļai, kas klāta ar veģetāciju. Ja šādas vieglas piekļuves nav, betonētās platības laukumu iekļaut āra platības minimālā laukuma aprēķinā nedrīkst; |
| --- | --- |

c)

ja tajā ir betonēta platība, no tās varētu viegli piekļūt āra aploka daļai, kas klāta ar veģetāciju. Ja šādas vieglas piekļuves nav, betonētās platības laukumu iekļaut āra platības minimālā laukuma aprēķinā nedrīkst;

| d) | tā nodrošinātu:






  i) | visu kategoriju trušiem – segtu patvērumu, arī pietiekamu skaitu tumšu slēptuvju, |
| --- | --- | --- |

d)

tā nodrošinātu:

i)

visu kategoriju trušiem – segtu patvērumu, arī pietiekamu skaitu tumšu slēptuvju,

| ii) | materiālus, ko truši var grauzt. |
| --- | --- |

ii)

materiālus, ko truši var grauzt.

21. pants

Veģetācijai piemērojamās prasības un āra platību iezīmes

1.   Āra aploku veģetāciju regulāri kopj, lai tas būtu trušiem pievilcīgs.

2.   Ganību sezonā ganības regulāri maina un apsaimnieko tā, lai trušu ganīšanās būtu optimāla.

III NODAĻA

AKVAKULTŪRAS DZĪVNIEKI

22. pants

Sīki izstrādāti noteikumi par akvakultūras dzīvniekiem pa sugām vai sugu grupām

Operatori, kas audzē akvakultūras dzīvniekus, ievēro II pielikumā attiecībā uz katru sugu vai sugu grupu noteiktos sīki izstrādātos noteikumus par ielaiduma blīvumu un ražošanas sistēmu un turēšanas sistēmu īpašajām iezīmēm.

IV NODAĻA

PĀRSTRĀDĀTA PĀRTIKA UN BARĪBA

23. pants

Pārtikas produktu pārstrādē atļautie paņēmieni

1.   Bioloģiskajā ražošanā atļauts pārtikas produktu pārstrādē izmantot tikai paņēmienus, kuri atbilst Regulas (ES) 2018/848 II nodaļā izklāstītajiem principiem, jo īpaši attiecīgajiem īpašajiem principiem, kas izklāstīti 7. pantā un piemērojami bioloģiskās pārtikas pārstrādē, attiecīgajiem tās pašas regulas III nodaļas noteikumiem un sīki izstrādātajiem ražošanas noteikumiem, kas izklāstīti tās II pielikuma IV daļā.

2.   Neskarot Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma VI daļas 3. punktu, jonu apmaiņas un adsorbcijas sveķu paņēmieni ir atļauti, ja tos izmanto, lai sagatavotu bioloģiskas izejvielas:

| a) | produktiem, kas minēti attiecīgi Regulas (ES) Nr. 609/2013 1. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, ja minēto paņēmienu izmantošana ir vajadzīga, lai izpildītu prasības, kuras attiecīgajiem produktiem noteiktas minētajā regulā un uz minētās regulas 11. panta 1. punkta pamata pieņemtajos tiesību aktos; vai |
| --- | --- |

a)

produktiem, kas minēti attiecīgi Regulas (ES) Nr. 609/2013 1. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, ja minēto paņēmienu izmantošana ir vajadzīga, lai izpildītu prasības, kuras attiecīgajiem produktiem noteiktas minētajā regulā un uz minētās regulas 11. panta 1. punkta pamata pieņemtajos tiesību aktos; vai

| b) | produktiem, ko reglamentē Direktīva 2006/125/EK, ja minēto paņēmienu izmantošana ir vajadzīga, lai izpildītu minētās direktīvas prasības. |
| --- | --- |

b)

produktiem, ko reglamentē Direktīva 2006/125/EK, ja minēto paņēmienu izmantošana ir vajadzīga, lai izpildītu minētās direktīvas prasības.

3.   Ja dalībvalsts uzskata, ka būtu jānovērtē konkrēta paņēmiena atbilstība 1. punktā minētajiem principiem un noteikumiem vai ka šajā regulā būtu jāiekļauj daži īpaši minētā paņēmiena izmantošanas nosacījumi, tā drīkst lūgt Komisiju veikt šādu novērtējumu. Šajā nolūkā tā Komisijai un citām dalībvalstīm paziņo par dokumentāciju, kurā norādīti šādas atbilstības iemesli vai minētie īpašie nosacījumi, un nodrošina, ka dokumentācija tiek darīta publiski pieejama, ievērojot Savienības un valstu tiesību aktus par datu aizsardzību.

Visus pirmajā daļā minētos pieprasījumus Komisija regulāri publicē.

4.   Šā panta 3. punktā minēto dokumentāciju Komisija analizē. Ja Komisijas veiktajā analīzē tiek secināts, ka dokumentācijā aprakstītais paņēmiens atbilst 1. punktā minētajiem principiem un noteikumiem, Komisija šo regulu groza, lai skaidri atļautu izmantot dokumentācijā minēto paņēmienu vai šajā regulā iekļautu tā izmantošanas īpašos nosacījumus.

5.   Kad vien jauni pierādījumi kļūst pieejami vai tos sniedz dalībvalsts, Komisija izskata bioloģiskās pārtikas pārstrādes paņēmienu atļaujas, arī to aprakstu un izmantošanas nosacījumus.

24. pants

Paņēmieni, ko atļauts izmantot barības produktu pārstrādē

1.   Ir atļauti tikai paņēmieni, kuri atbilst Regulas (ES) 2018/848 II nodaļā izklāstītajiem principiem, jo īpaši attiecīgajiem īpašajiem principiem, kas izklāstīti 8. pantā un piemērojami bioloģiskās barības pārstrādē, attiecīgajiem tās pašas regulas III nodaļas noteikumiem un sīki izstrādātajiem ražošanas noteikumiem, kas izklāstīti tās II pielikuma V daļā, un kuri neatjauno bioloģiskās barības pārstrādē un uzglabāšanā zaudētās īpašības, kuri nelabo pārstrādē pieļautas nolaidības rezultātus vai kuri nekā citādi nevar būt maldinoši attiecībā uz šo produktu patieso iedabu.

2.   Ja dalībvalsts uzskata, ka būtu jānovērtē konkrēta paņēmiena atbilstība 1. punktā minētajiem principiem un noteikumiem vai ka šajā regulā būtu jāiekļauj daži īpaši minētā paņēmiena izmantošanas nosacījumi, tā drīkst lūgt Komisiju veikt šādu novērtējumu. Šajā nolūkā tā Komisijai un citām dalībvalstīm paziņo par dokumentāciju, kurā norādīti šādas atbilstības iemesli vai minētie īpašie nosacījumi, un nodrošina, ka dokumentācija tiek darīta publiski pieejama, ievērojot Savienības un valstu tiesību aktus par datu aizsardzību.

Visus pirmajā daļā minētos pieprasījumus Komisija regulāri publicē.

3.   Šā panta 2. punktā minēto dokumentāciju Komisija analizē. Ja Komisijas veiktajā analīzē tiek secināts, ka dokumentācijā aprakstītais paņēmiens atbilst 1. punktā minētajiem principiem un noteikumiem, Komisija šo regulu groza, lai skaidri atļautu izmantot dokumentācijā minēto paņēmienu vai šajā regulā iekļautu tā izmantošanas īpašos nosacījumus.

4.   Kad vien jauni pierādījumi kļūst pieejami vai tos sniedz dalībvalsts, Komisija izskata bioloģiskās barības pārstrādes paņēmienu atļaujas, arī to aprakstu un izmantošanas nosacījumus.

V NODAĻA

INFORMĀCIJA PAR BIOLOĢISKĀ UN PĀREJAS PERIODA AUGU REPRODUKTĪVĀ MATERIĀLA, BIOLOĢISKI AUDZĒTU DZĪVNIEKU UN BIOLOĢISKĀS AKVAKULTŪRAS DZĪVNIEKU MAZUĻU PIEEJAMĪBU TIRGŪ

25. pants

Dalībvalstu sniedzamā informācija

1.   Informāciju, kas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 53. panta 6. punkta a) apakšpunktu jādara pieejama no tās pašas regulas 26. panta 1. punktā minētās datubāzes un 26. panta 2. punktā un, attiecīgā gadījumā, 26. panta 3. punktā minētajām sistēmām, dalībvalstis sniedz saskaņā ar šīs regulas III pielikuma I daļā izklāstītajām specifikācijām.

2.   Informāciju, kas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 53. panta 6. punkta b) apakšpunktu jādara pieejama par atkāpēm, kuras piešķirtas saskaņā ar minētās regulas II pielikuma I daļas 1.8.5. punktu un minētā pielikuma II daļas 1.3.4.3. un 1.3.4.4. punktu, dalībvalstis sniedz saskaņā ar šīs regulas III pielikuma II daļā izklāstītajām specifikācijām.

3.   Informāciju, kas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 53. panta 6. punkta c) apakšpunktu jādara pieejama par mājputniem un cūkām domātas bioloģiskās olbaltumvielas saturošās barības [proteīnbarības] pieejamību Savienības tirgū un par atļauju, kas piešķirta saskaņā ar minētās regulas II pielikuma II daļas 1.9.3.1. punkta c) apakšpunktu un 1.9.4.2. punkta c) apakšpunktu, dalībvalstis sniedz, aizpildot anketu, kuru Komisija katru gadu nosūta dalībvalstīm.

4.   Šā panta 1., 2. un 3. punktā minēto informāciju sniedz formātā un sistēmā, ko darījusi pieejamu Komisija. Minēto informāciju katru gadu sniedz līdz 30. jūnijam, bet pirmo reizi – par 2021. gadu – līdz 2022. gada 30. jūnijam.

5.   Šā panta 1. un 2. punktā minēto informāciju, kas no dalībvalstīm saņemta saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 53. panta 6. punktu, iekļauj tās pašas regulas 26. panta 1. punktā minētajā datubāzē un 26. panta 2. punktā un, attiecīgā gadījumā, 26. panta 3. punktā minētajās sistēmās.

VI NODAĻA

NOBEIGUMA UN PĀREJAS NOTEIKUMI

26. pants

Pārejas noteikumi

1.   Atkāpjoties no šīs regulas II nodaļas 3. iedaļas, saimniecības vai ražošanas vienības, kurās cūkas tiek turētas kompleksos, kas pirms šīs regulas piemērošanas dienas ir uzbūvēti, atjaunoti vai nodoti ekspluatācijā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 834/2007 un Regulu (EK) Nr. 889/2008, un kurās ārējā iekārtojuma nozīmīga rekonstrukcija vajadzīga, lai izpildītu šīs regulas 11. pantā noteikto prasību, ka vismaz pusei no āra platības jābūt klātai ar vienlaidu grīdu, minētā panta prasībai atbilst vēlākais no 2029. gada 1. janvāra.

2.   Atkāpjoties no šīs regulas II nodaļas 4. iedaļas, saimniecības vai ražošanas vienības, kurās ir mājputnu novietnes, kas pirms šīs regulas piemērošanas sākuma dienas ir uzbūvētas, atjaunotas vai nodotas ekspluatācijā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 834/2007 un Regulu (EK) Nr. 889/2008, un kurās dzīvnieku telpu renovācija vajadzīga, lai izpildītu šīs regulas 15. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteikto prasību par to lūku kopējo platumu, kas ved no novietnes iekštelpām uz lieveni, minētā apakšpunkta prasībai atbilst vēlākais no 2024. gada 1. janvāra.

3.   Atkāpjoties no šīs regulas II nodaļas 4. iedaļas, saimniecības vai ražošanas vienības, kurās ir mājputnu novietnes ar ārēju piebūvi, kas pirms šīs regulas piemērošanas sākuma dienas ir uzbūvētas, atjaunotas vai nodotas ekspluatācijā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 834/2007 un Regulu (EK) Nr. 889/2008, un kurās mājputnu blīvuma būtiska samazināšana iekštelpās vai ēku renovācija vajadzīga, lai izpildītu šīs regulas I pielikuma IV daļā noteiktās prasības par mājputnu blīvuma aprēķināšanu un iekštelpu minimālo laukumu, vienlaikus ievērojot 15. panta 2. punkta c) apakšpunktu, minētajiem noteikumiem atbilst vēlākais no 2024. gada 1. janvāra.

4.   Atkāpjoties no šīs regulas II nodaļas 4. iedaļas, saimniecības vai ražošanas vienības, kurās ir mājputnu novietnes, kas pirms šīs regulas piemērošanas sākuma dienas ir uzbūvētas, atjaunotas vai nodotas ekspluatācijā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 834/2007 un Regulu (EK) Nr. 889/2008, un kurās dzīvnieku telpu renovācija vai aprīkojuma nomaiņa vajadzīga, lai izpildītu šīs regulas 15. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteiktās prasības par vienlaidu šķērssienu vai 15. panta 5. punktā noteikto prasību par laktām vai sēdēšanai domātiem paaugstinājumiem, minētajiem noteikumiem atbilst vēlākais no 2024. gada 1. janvāra.

5.   Atkāpjoties no šīs regulas II nodaļas 4. iedaļas, saimniecības vai ražošanas vienības, kurās ir vairākstāvu mājputnu novietnes, kas pirms šīs regulas piemērošanas sākuma dienas ir uzbūvētas, atjaunotas vai nodotas ekspluatācijā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 834/2007 un Regulu (EK) Nr. 889/2008, un kurās dzīvnieku telpu nozīmīga atjaunošana vai aprīkojuma nomaiņa vajadzīga, lai izpildītu šīs regulas 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā noteikto prasību par stāvu maksimālo skaitu un c) apakšpunktā noteikto prasību par kūtsmēslu izvākšanas sistēmu, minēto apakšpunktu prasībām atbilst vēlākais no 2029. gada 1. janvāra.

6.   Atkāpjoties no šīs regulas II nodaļas 4. iedaļas, saimniecības vai ražošanas vienības, kurās ir mājputnu novietnes, kam ir āra platības, kuras sniedzas vairāk nekā 150 m rādiusā no mājputnu novietnes tuvākās ieejas/izejas lūkas, un kas pirms šīs regulas piemērošanas sākuma dienas ir uzbūvētas, atjaunotas vai nodotas ekspluatācijā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 834/2007 un Regulu (EK) Nr. 889/2008, un kurās nozīmīgi iekārtojuma struktūras pielāgojumi vai papildu zemes iegāde vajadzīga, lai izpildītu šīs regulas 16. panta 6. punktā noteikto prasību par maksimālo rādiusu, minētajam noteikumam atbilst vēlākais no 2029. gada 1. janvāra.

7.   Atkāpjoties no šīs regulas I pielikuma IV daļas 2. iedaļas, saimniecības vai ražošanas vienības, kurās jaunvistas tiek audzētas mājputnu novietnēs, kas pirms šīs regulas piemērošanas sākuma dienas ir uzbūvētas, atjaunotas vai nodotas ekspluatācijā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 834/2007 un Regulu (EK) Nr. 889/2008, un kurās nozīmīgi mājputnu novietņu struktūras pielāgojumi vai papildu zemes iegāde vajadzīga, lai panāktu atbilstību šīs regulas I pielikuma IV daļas 2. iedaļas noteikumiem, šīs regulas I pielikuma IV daļas 2. iedaļā noteiktajām prasībām par jaunvistu un jaungaiļu blīvumu un tiem paredzēto iekštelpu un āra platību minimālo laukumu atbilst vēlākais no 2029. gada 1. janvāra.

27. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 26. martā

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 150, 14.6.2018., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Regula (ES) Nr. 609/2013 par zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtiku, īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu pārtiku un par pilnīgiem uztura aizstājējiem svara kontrolei, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 92/52/EEK, Komisijas Direktīvas 96/8/EK, 1999/21/EK, 2006/125/EK un 2006/141/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/39/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 41/2009 un (EK) Nr. 953/2009 (OV L 181, 29.6.2013., 35. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2006. gada 5. decembra Direktīva 2006/125/EK par apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu pārtiku zīdaiņiem un maziem bērniem (OV L 339, 6.12.2006., 16. lpp.).

3

(4)  Padomes 2007. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 atcelšanu (OV L 189, 20.7.2007., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2008. gada 5. septembra Regula (EK) Nr. 889/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus bioloģiskās ražošanas, marķēšanas un kontroles noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu (OV L 250, 18.9.2008., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.).

6

---

I PIELIKUMS

NOTEIKUMI PAR LAUKSAIMNIECĪBAS DZĪVNIEKU BLĪVUMU UN TIEM PAREDZĒTO IEKŠTELPU UN ĀRA PLATĪBU MINIMĀLO LAUKUMU, KAS MINĒTS II NODAĻĀ

I daļa. Liellopu, aitu, kazu un zirgu dzimtas dzīvnieku blīvums un tiem paredzēto iekštelpu un āra platību minimālais laukums, kas minēts 3. pantā

1.   Liellopi

| | Iekštelpas


  (neto platība, kas pieejama dzīvniekiem) | Āra platība


  (pastaigu laukums, izņemot ganības) |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais dzīvsvars (kg) | m2 vienam dzīvniekam | m2 vienam dzīvniekam |
| | Līdz 100 | 1,5 | 1,1 |
| Līdz 200 | 2,5 | 1,9 |
| Līdz 350 | 4,0 | 3 |
| Virs 350 | 5, bet ne mazāk kā 1 m2 uz 100 kg | 3,7, bet ne mazāk kā 0,75 m2 uz 100 kg |
| Piena govis | | 6 | 4,5 |
| Vaislas buļļi | | 10 | 30 |

Iekštelpas

(neto platība, kas pieejama dzīvniekiem)

Āra platība

(pastaigu laukums, izņemot ganības)

Minimālais dzīvsvars (kg)

m2 vienam dzīvniekam

m2 vienam dzīvniekam

Līdz 100

1,5

1,1

Līdz 200

2,5

1,9

Līdz 350

4,0

3

Virs 350

5, bet ne mazāk kā 1 m2 uz 100 kg

3,7, bet ne mazāk kā 0,75 m2 uz 100 kg

Piena govis

6

4,5

Vaislas buļļi

10

30

2.   Aitas un kazas

| | Iekštelpas


  (dzīvniekiem pieejamā neto platība) | Āra platība


  (pastaigu laukums, izņemot ganības) |
| --- | --- | --- |
| | m2 vienam dzīvniekam | m2 vienam dzīvniekam |
| Aitas | 1,5 | 2,5 |
| Jēri | 0,35 | 0,5 |
| Kazas | 1,5 | 2,5 |
| Kazlēni | 0,35 | 0,5 |

Iekštelpas

(dzīvniekiem pieejamā neto platība)

Āra platība

(pastaigu laukums, izņemot ganības)

m2 vienam dzīvniekam

m2 vienam dzīvniekam

Aitas

1,5

2,5

Jēri

0,35

0,5

Kazas

1,5

2,5

Kazlēni

0,35

0,5

3.   Zirgu dzimtas dzīvnieki

| | Iekštelpas


  (dzīvniekiem pieejamā neto platība) | Āra platība


  (pastaigu laukums, izņemot ganības) |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais dzīvsvars (kg) | m2 vienam dzīvniekam [steliņģu izmērs atkarībā no zirga skausta augstuma] | m2 vienam dzīvniekam |
| Vaislas un nobarojamie zirgu dzimtas dzīvnieki | Līdz 100 | 1,5 | 1,1 |
| Līdz 200 | 2,5 | 1,9 |
| Līdz 350 | 4,0 | 3 |
| Virs 350 | 5, bet ne mazāk kā 1 m2 uz 100 kg | 3,7, bet ne mazāk kā 0,75 m2 uz 100 kg |

Iekštelpas

(dzīvniekiem pieejamā neto platība)

Āra platība

(pastaigu laukums, izņemot ganības)

Minimālais dzīvsvars (kg)

m2 vienam dzīvniekam [steliņģu izmērs atkarībā no zirga skausta augstuma]

m2 vienam dzīvniekam

Vaislas un nobarojamie zirgu dzimtas dzīvnieki

Līdz 100

1,5

1,1

Līdz 200

2,5

1,9

Līdz 350

4,0

3

Virs 350

5, bet ne mazāk kā 1 m2 uz 100 kg

3,7, bet ne mazāk kā 0,75 m2 uz 100 kg

II daļa. Briežu dzimtas dzīvnieku blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais laukums, kas minēts 6. pantā

| Briežu dzimtas dzīvnieku
  suga | Āra platības minimālais laukums vienā nožogojumā vai aplokā | Dzīvnieku blīvums, izteikts ar pieaugušu dzīvnieku maksimālo skaitu
   (*1)
  uz hektāru |
| --- | --- | --- |
| Sika briedis

  Cervus nippon | 1 ha | 15 |
| Dambriedis

  Dama dama | 1 ha | 15 |
| Staltbriedis

  Cervus elaphus | 2 ha | 7 |
| Dāvida briedis

  Elaphurus davidianus | 2 ha | 7 |
| Vairāku briežu dzimtas sugu dzīvnieki | 3 ha | 7, ja ganāmpulkā ir staltbrieži vai Dāvida brieži;
  15, ja ganāmpulkā nav ne staltbriežu, ne Dāvida briežu |

Briežu dzimtas dzīvnieku

suga

Āra platības minimālais laukums vienā nožogojumā vai aplokā

Dzīvnieku blīvums, izteikts ar pieaugušu dzīvnieku maksimālo skaitu
   (*1)
  uz hektāru

Sika briedis

Cervus nippon

1 ha

15

Dambriedis

Dama dama

1 ha

15

Staltbriedis

Cervus elaphus

2 ha

7

Dāvida briedis

Elaphurus davidianus

2 ha

7

Vairāku briežu dzimtas sugu dzīvnieki

3 ha

7, ja ganāmpulkā ir staltbrieži vai Dāvida brieži;

15, ja ganāmpulkā nav ne staltbriežu, ne Dāvida briežu

III daļa. Cūku blīvums un tām paredzēto iekštelpu un āra platību minimālais laukums, kas minēts 10. pantā

| | | Iekštelpas (cūkām pieejamā neto platība, norādīta kā telpu iekšējie izmēri, ieskaitot siles, bet neieskaitot barotavas, kurās cūkas nevar apgulties) | Āra platība |
| --- | --- | --- | --- |
| | Minimālais dzīvsvars (kg) | m2 vienam dzīvniekam | m2 vienam dzīvniekam |
| Atnesušās sivēnmātes ar sivēniem līdz atšķiršanai | | 7,5 vienai sivēnmātei | 2,5 |
| Nobarojamās cūkas
  Atšķirtie sivēni, audzējamās cūkas, jauncūkas, audzējamie kuiļi | Ne vairāk kā 35 kg | 0,6 | 0,4 |
| Vairāk par 35 kg, bet ne vairāk kā 50 kg | 0,8 | 0,6 |
| Vairāk par 50 kg, bet ne vairāk kā 85 kg | 1,1 | 0,8 |
| Vairāk par 85 kg, bet ne vairāk kā 110 kg | 1,3 | 1 |
| Vairāk par 110 kg | 1,5 | 1,2 |
| Vaislas cūku mātītes
  Nezīdošas grūsnas sivēnmātes | | 2,5 | 1,9 |
| Vaislas cūku tēviņi
  Kuiļi | | 6
  10, ja aizgaldos notiek lecināšana | 8 |

Iekštelpas (cūkām pieejamā neto platība, norādīta kā telpu iekšējie izmēri, ieskaitot siles, bet neieskaitot barotavas, kurās cūkas nevar apgulties)

Āra platība

Minimālais dzīvsvars (kg)

m2 vienam dzīvniekam

m2 vienam dzīvniekam

Atnesušās sivēnmātes ar sivēniem līdz atšķiršanai

7,5 vienai sivēnmātei

2,5

Nobarojamās cūkas

Atšķirtie sivēni, audzējamās cūkas, jauncūkas, audzējamie kuiļi

Ne vairāk kā 35 kg

0,6

0,4

Vairāk par 35 kg, bet ne vairāk kā 50 kg

0,8

0,6

Vairāk par 50 kg, bet ne vairāk kā 85 kg

1,1

0,8

Vairāk par 85 kg, bet ne vairāk kā 110 kg

1,3

1

Vairāk par 110 kg

1,5

1,2

Vaislas cūku mātītes

Nezīdošas grūsnas sivēnmātes

2,5

1,9

Vaislas cūku tēviņi

Kuiļi

6

10, ja aizgaldos notiek lecināšana

8

IV daļa. Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu un āra platību minimālais laukums, kas minēts 14. pantā un 15. panta 2. punkta c) apakšpunktā un 6. punktā, un laktas vai sēdēšanai domāti paaugstinājumi, kas minēti 15. panta 5. punktā

1.   Gallus gallus sugas putnu vecāki, ko tur dējējvistu ieguvei paredzētu inkubējamo olu ražošanai, un Gallus gallus sugas putnu vecāki, ko tur nobarojamo Gallus gallus sugas putnu ieguvei paredzētu inkubējamo olu ražošanai

| Vecums | ≥ 18 nedēļas |
| --- | --- |
| Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu minimālais laukums
  Maksimālais vaislas putnu skaits uz m2 mājputnu novietnes iekštelpu izmantojamās platības | 6 |
| Laktas dējējvistu ieguvei paredzētiem vaislas putniem
  Laktas minimālais garums (cm) vienam putnam | 18 |
| Ligzdas | 7 putnu mātītes uz ligzdu vai – kopējas ligzdas gadījumā – 120 cm2 vienai putnu mātītei |
| Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais laukums
  Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam | 4 |

Vecums

≥ 18 nedēļas

Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu minimālais laukums

Maksimālais vaislas putnu skaits uz m2 mājputnu novietnes iekštelpu izmantojamās platības

6

Laktas dējējvistu ieguvei paredzētiem vaislas putniem

Laktas minimālais garums (cm) vienam putnam

18

Ligzdas

7 putnu mātītes uz ligzdu vai – kopējas ligzdas gadījumā – 120 cm2 vienai putnu mātītei

Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais laukums

Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam

4

2.   Jaunvistas un jaungaiļi

| Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu minimālais laukums
  Mājputnu blīvums uz m2 mājputnu novietnes iekštelpu izmantojamās platības | 21 kg dzīvsvara uz m2 |
| --- | --- |
| Laktas, sēdēšanai domāti paaugstinājumi vai abi elementi | Jebkāda laktu, sēdēšanai domātu paaugstinājumu vai abu elementu kombinācija, kas nodrošina
  vismaz 10 cm garu laktu vienam putnam
  vai
  vismaz 100 cm2 lielu sēdēšanai domātā paaugstinājuma laukumu vienam putnam |
| Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais laukums
  Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam | 1 |

Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu minimālais laukums

Mājputnu blīvums uz m2 mājputnu novietnes iekštelpu izmantojamās platības

21 kg dzīvsvara uz m2

Laktas, sēdēšanai domāti paaugstinājumi vai abi elementi

Jebkāda laktu, sēdēšanai domātu paaugstinājumu vai abu elementu kombinācija, kas nodrošina

vismaz 10 cm garu laktu vienam putnam

vai

vismaz 100 cm2 lielu sēdēšanai domātā paaugstinājuma laukumu vienam putnam

Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais laukums

Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam

1

3.   Dējējvistas, arī divējāda izmantojuma līnijas, ko audzē gaļas un olu ražošanai

| Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu minimālais laukums
  Maksimālais putnu skaits uz m2 mājputnu novietnes iekštelpu izmantojamās platības | 6 |
| --- | --- |
| Laktas
  Laktas minimālais garums (cm) vienam putnam | 18 |
| Ligzdas | 7 dējējvistas uz ligzdu vai – kopējas ligzdas gadījumā – 120 cm2 vienai dējējvistai |
| Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais laukums
  Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam | 4 |

Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu minimālais laukums

Maksimālais putnu skaits uz m2 mājputnu novietnes iekštelpu izmantojamās platības

6

Laktas

Laktas minimālais garums (cm) vienam putnam

18

Ligzdas

7 dējējvistas uz ligzdu vai – kopējas ligzdas gadījumā – 120 cm2 vienai dējējvistai

Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais laukums

Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam

4

4.   Nobarojamie Gallus gallus sugas mājputni

| Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu minimālais laukums
  Mājputnu blīvums uz m2 mājputnu novietnes iekštelpu izmantojamās platības | 21 kg dzīvsvara uz m2 |
| --- | --- |
| Laktas, sēdēšanai domāti paaugstinājumi vai abi elementi | Jebkāda laktu, sēdēšanai domātu paaugstinājumu vai abu elementu kombinācija, kas nodrošina
  vismaz 5 cm garu laktu vienam putnam
  vai vismaz 25 cm2 lielu sēdēšanai domātā paaugstinājuma laukumu vienam putnam |
| Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais laukums, ja novietnes ir stacionāras
  Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam | 4 |
| Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais laukums, ja novietnes ir pārvietojamas
  Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam | 2,5 |

Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu minimālais laukums

Mājputnu blīvums uz m2 mājputnu novietnes iekštelpu izmantojamās platības

21 kg dzīvsvara uz m2

Laktas, sēdēšanai domāti paaugstinājumi vai abi elementi

Jebkāda laktu, sēdēšanai domātu paaugstinājumu vai abu elementu kombinācija, kas nodrošina

vismaz 5 cm garu laktu vienam putnam

vai vismaz 25 cm2 lielu sēdēšanai domātā paaugstinājuma laukumu vienam putnam

Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais laukums, ja novietnes ir stacionāras

Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam

4

Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais laukums, ja novietnes ir pārvietojamas

Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam

2,5

5.   Nobarojamie Gallus gallus sugas mājputni: kapauni un nobarojamās vistas (poularde)

| Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu minimālais laukums
  Mājputnu blīvums uz m2 mājputnu novietnes iekštelpu izmantojamās platības | 21 kg dzīvsvara uz m2 |
| --- | --- |
| Laktas, sēdēšanai domāti paaugstinājumi vai abi elementi | Jebkāda laktu, sēdēšanai domātu paaugstinājumu vai abu elementu kombinācija, kas nodrošina
  vismaz 5 cm garu laktu vienam putnam
  vai vismaz 25 cm2 lielu sēdēšanai domātā paaugstinājuma laukumu vienam putnam |
| Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais laukums
  Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam | 4 |

Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu minimālais laukums

Mājputnu blīvums uz m2 mājputnu novietnes iekštelpu izmantojamās platības

21 kg dzīvsvara uz m2

Laktas, sēdēšanai domāti paaugstinājumi vai abi elementi

Jebkāda laktu, sēdēšanai domātu paaugstinājumu vai abu elementu kombinācija, kas nodrošina

vismaz 5 cm garu laktu vienam putnam

vai vismaz 25 cm2 lielu sēdēšanai domātā paaugstinājuma laukumu vienam putnam

Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais laukums

Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam

4

6.   Nobarojamie mājputni, kas nepieder pie Gallus gallus sugas: tītari (Meleagris gallopavo), ko tirgo cepšanai nesadalītus vai kas paredzēti sadalīšanai

| Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu minimālais laukums
  Mājputnu blīvums uz m2 mājputnu novietnes iekštelpu izmantojamās platības | 21 kg dzīvsvara uz m2 |
| --- | --- |
| Laktas, sēdēšanai domāti paaugstinājumi vai abi elementi | Jebkāda laktu, sēdēšanai domātu paaugstinājumu vai abu elementu kombinācija, kas nodrošina
  vismaz 10 cm garu laktu vienam putnam
  vai vismaz 100 cm2 lielu sēdēšanai domātā paaugstinājuma laukumu vienam putnam |
| Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais laukums
  Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam | 10 |

Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu minimālais laukums

Mājputnu blīvums uz m2 mājputnu novietnes iekštelpu izmantojamās platības

21 kg dzīvsvara uz m2

Laktas, sēdēšanai domāti paaugstinājumi vai abi elementi

Jebkāda laktu, sēdēšanai domātu paaugstinājumu vai abu elementu kombinācija, kas nodrošina

vismaz 10 cm garu laktu vienam putnam

vai vismaz 100 cm2 lielu sēdēšanai domātā paaugstinājuma laukumu vienam putnam

Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais laukums

Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam

10

7.   Nobarojamie mājputni, kas nepieder pie Gallus gallus sugas: zosis (Anser anser domesticus)

| Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu minimālais laukums
  Mājputnu blīvums uz m2 mājputnu novietnes iekštelpu izmantojamās platības | 21 kg dzīvsvara uz m2 |
| --- | --- |
| Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais laukums
  Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam | 15 |

Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu minimālais laukums

Mājputnu blīvums uz m2 mājputnu novietnes iekštelpu izmantojamās platības

21 kg dzīvsvara uz m2

Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais laukums

Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam

15

8.   Nobarojamie mājputni, kas nepieder pie Gallus gallus sugas: Pekinas pīles (Anas platyrhynchos domesticus), muskuspīles (Cairina moschata) un to hibrīdi un Mulard pīles (Cairina moschata × Anas platyrhynchos)

| Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu minimālais laukums
  Mājputnu blīvums uz m2 mājputnu novietnes iekštelpu izmantojamās platības | 21 kg dzīvsvara uz m2 |
| --- | --- |
| Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais laukums
  Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam | 4,5 |

Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu minimālais laukums

Mājputnu blīvums uz m2 mājputnu novietnes iekštelpu izmantojamās platības

21 kg dzīvsvara uz m2

Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais laukums

Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam

4,5

9.   Nobarojamie mājputni, kas nepieder pie Gallus gallus sugas: pērļvistas (Numida meleagris f. domestica)

| Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu minimālais laukums
  Mājputnu blīvums uz m2 mājputnu novietnes iekštelpu izmantojamās platības | 21 kg dzīvsvara uz m2 |
| --- | --- |
| Laktas, sēdēšanai domāti paaugstinājumi vai abi elementi | Jebkāda laktu, sēdēšanai domātu paaugstinājumu vai abu elementu kombinācija, kas nodrošina
  vismaz 5 cm garu laktu vienam putnam
  vai vismaz 25 cm2 lielu sēdēšanai domātā paaugstinājuma laukumu vienam putnam |
| Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais laukums
  Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam | 4 |

Mājputnu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu minimālais laukums

Mājputnu blīvums uz m2 mājputnu novietnes iekštelpu izmantojamās platības

21 kg dzīvsvara uz m2

Laktas, sēdēšanai domāti paaugstinājumi vai abi elementi

Jebkāda laktu, sēdēšanai domātu paaugstinājumu vai abu elementu kombinācija, kas nodrošina

vismaz 5 cm garu laktu vienam putnam

vai vismaz 25 cm2 lielu sēdēšanai domātā paaugstinājuma laukumu vienam putnam

Mājputnu blīvums un tiem paredzēto āra platību minimālais laukums

Minimālais āra platības laukums (m2) vienam putnam

4

V daļa. Trušu blīvums un tiem paredzēto iekštelpu un āra platību minimālais laukums, kas minēts 18. pantā

1.   Iekštelpas

| | Iekštelpas


  (izmantojamā neto platība, izņemot platformas, m2 vienam dzīvniekam): atpūtas platība


  Stacionāras novietnes | Iekštelpas


  (izmantojamā neto platība, izņemot platformas, m2 vienam dzīvniekam): atpūtas platība


  Pārvietojamas novietnes |
| --- | --- | --- |
| | Zīdošas trušumātes ar trusēniem līdz atšķiršanai |

Iekštelpas

(izmantojamā neto platība, izņemot platformas, m2 vienam dzīvniekam): atpūtas platība

Stacionāras novietnes

Iekštelpas

(izmantojamā neto platība, izņemot platformas, m2 vienam dzīvniekam): atpūtas platība

Pārvietojamas novietnes

Zīdošas trušumātes ar trusēniem līdz atšķiršanai

0,6 m2 vienai trušumātei ar trusēniem, ja trušumātes dzīvsvars ir mazāks par 6 kg

0,72 m2 vienai trušumātei ar trusēniem, ja trušumātes dzīvsvars ir lielāks par 6 kg

0,6 m2 vienai trušumātei ar trusēniem, ja trušumātes dzīvsvars ir mazāks par 6 kg

0,72 m2 vienai trušumātei ar trusēniem, ja trušumātes dzīvsvars ir lielāks par 6 kg

| | Grūsnas trušumātes un trušu mātītes reproduktīvā vecumā |
| --- | --- |

Grūsnas trušumātes un trušu mātītes reproduktīvā vecumā

0,5 m2 grūsnai trušumātei vai trušu mātītei reproduktīvā vecumā, ja tās dzīvsvars ir mazāks par 6 kg

0,62 m2 grūsnai trušumātei vai trušu mātītei reproduktīvā vecumā, ja tās dzīvsvars ir lielāks par 6 kg

0,5 m2 grūsnai trušumātei vai trušu mātītei reproduktīvā vecumā, ja tās dzīvsvars ir mazāks par 6 kg

0,62 m2 grūsnai trušumātei vai trušu mātītei reproduktīvā vecumā, ja tās dzīvsvars ir lielāks par 6 kg

Nobarojamie truši no atšķiršanas līdz kaušanai

Vaislas jauntruši (no nobarošanas beigām līdz 6 mēnešu vecumam)

0,2

0,15

Pieauguši trušu tēviņi

0,6

1, ja pie tēviņa tiek laistas mātītes pārošanai

0,6

1, ja pie tēviņa tiek laistas mātītes pārošanai

2.   Āra platība

| | Āra platība (āra aploks ar veģetāciju, vēlams ganības)


  (izmantojamā neto platība, izņemot platformas, m2 vienam dzīvniekam)


  Stacionāras novietnes | Āra platība


  (izmantojamā neto platība, izņemot platformas, m2 vienam dzīvniekam)


  Pārvietojamas novietnes |
| --- | --- | --- |
| Zīdošas trušumātes ar trusēniem līdz atšķiršanai | 2,5 m2 vienai trušumātei ar trusēniem | 2,5 m2 vienai trušumātei ar trusēniem |
| Grūsnas trušumātes/trušu mātītes reproduktīvā vecumā | 2,5 | 2,5 |
| Nobarojamie truši no atšķiršanas līdz kaušanai
  Vaislas jauntruši (no nobarošanas beigām līdz 6 mēnešu vecumam) | 0,5 | 0,4 |
| Pieauguši trušu tēviņi | 2,5 | 2,5 |

Āra platība (āra aploks ar veģetāciju, vēlams ganības)

(izmantojamā neto platība, izņemot platformas, m2 vienam dzīvniekam)

Stacionāras novietnes

Āra platība

(izmantojamā neto platība, izņemot platformas, m2 vienam dzīvniekam)

Pārvietojamas novietnes

Zīdošas trušumātes ar trusēniem līdz atšķiršanai

2,5 m2 vienai trušumātei ar trusēniem

2,5 m2 vienai trušumātei ar trusēniem

Grūsnas trušumātes/trušu mātītes reproduktīvā vecumā

2,5

2,5

Nobarojamie truši no atšķiršanas līdz kaušanai

Vaislas jauntruši (no nobarošanas beigām līdz 6 mēnešu vecumam)

0,5

0,4

Pieauguši trušu tēviņi

2,5

2,5

---

(*1)  Divus briežu dzimtas dzīvniekus vecumā līdz 18 mēnešiem skaita par vienu briežu dzimtas dzīvnieku.

---

II PIELIKUMS

SĪKI IZSTRĀDĀTI NOTEIKUMI PAR AKVAKULTŪRAS DZĪVNIEKU IELAIDUMA BLĪVUMU UN RAŽOŠANAS SISTĒMU UN TURĒŠANAS SISTĒMU ĪPAŠAJĀM IEZĪMĒM, KAS MINĒTAS 22. PANTĀ

I daļa. Lašu dzimtas zivis saldūdenī

Taimiņš (Salmo trutta), varavīksnes forele (Oncorhynchus mykiss), avota palija (Salvelinus fontinalis), lasis (Salmo salar), Arktikas palija (Salvelinus alpinus), alata (Thymallus thymallus), ezera palija (Salvelinus namaycush), Donavas lasis (Hucho hucho)

| Ražošanas sistēmas | Pieaudzēšanas sistēmās jānodrošina ūdens ieplūde no atklātām sistēmām. Plūsmas ātrumam jānodrošina krājumam vismaz 60 % piesātinātība ar skābekli, komfortabli apstākļi un audzēšanas notekūdeņu izvadīšana. |
| --- | --- |
| Maksimālais ielaiduma blīvums | Lašu dzimtas sugas, kas turpmāk nav minētas: 15 kg/m3

  Lasis: 20 kg/m3

  Taimiņš un varavīksnes forele: 25 kg/m3

  Arktikas palija: 25 kg/m3 |

Ražošanas sistēmas

Pieaudzēšanas sistēmās jānodrošina ūdens ieplūde no atklātām sistēmām. Plūsmas ātrumam jānodrošina krājumam vismaz 60 % piesātinātība ar skābekli, komfortabli apstākļi un audzēšanas notekūdeņu izvadīšana.

Maksimālais ielaiduma blīvums

Lašu dzimtas sugas, kas turpmāk nav minētas: 15 kg/m3

Lasis: 20 kg/m3

Taimiņš un varavīksnes forele: 25 kg/m3

Arktikas palija: 25 kg/m3

II daļa. Lašu dzimtas zivis jūras ūdenī

Lasis (Salmo salar), taimiņš (Salmo trutta), varavīksnes forele (Oncorhynchus mykiss)

| Maksimālais ielaiduma blīvums | 10 kg/m3 tīklu aplokos |
| --- | --- |

Maksimālais ielaiduma blīvums

10 kg/m3 tīklu aplokos

III daļa. Menca (Gadus morhua) un citas mencu dzimtas zivis, Eiropas labraks (Dicentrarchus labrax), zeltainā jūraskarūsa (Sparus aurata), sudrabainā kuprzivs (Argyrosomus regius), akmeņplekste (Psetta maxima [= Scopthalmus maximux]), parastā jūraskarūsa (Pagrus pagrus [= Sparus pagrus]), sarkanā krokere (Sciaenops ocellatus) un citas jūraskarūsu dzimtas zivis, trušzivis (Siganus spp.)

| Ražošanas sistēmas | Atklātās akvakultūras dzīvnieku turēšanas sistēmās (tīklu aploki/sprosti) ar minimālu jūras straumes ātrumu, kas nodrošina zivju optimālu labturību, vai atklātās sistēmās uz sauszemes |
| --- | --- |
| Maksimālais ielaiduma blīvums | Visas minētās zivis, izņemot akmeņpleksti: 15 kg/m3

  Akmeņplekste: 25 kg/m2 |

Ražošanas sistēmas

Atklātās akvakultūras dzīvnieku turēšanas sistēmās (tīklu aploki/sprosti) ar minimālu jūras straumes ātrumu, kas nodrošina zivju optimālu labturību, vai atklātās sistēmās uz sauszemes

Maksimālais ielaiduma blīvums

Visas minētās zivis, izņemot akmeņpleksti: 15 kg/m3

Akmeņplekste: 25 kg/m2

IV daļa. Eiropas labraks, zeltainā jūraskarūsa, sudrabainā kuprzivs, kefales (Liza, Mugil) un zuši (Anguilla spp.) zemes dīķos, kas ierīkoti plūdmaiņu zonā, un piekrastes lagūnās

| Turēšanas sistēma | Tradicionālie sāls ieguves baseini, kas pārveidoti akvakultūras ražošanas vienībās, un tiem līdzīgi zemes dīķi, kas ierīkoti plūdmaiņu zonā |
| --- | --- |
| Ražošanas sistēmas | Jāparedz piemērots ūdens atjaunošanās laiks, kas nodrošina sugas īpatņu labturību. Vismaz 50 % dambju jābūt klātiem ar veģetāciju. Nepieciešami mitrājos integrēti attīrīšanas dīķi. |
| Maksimālais ielaiduma blīvums | 4 kg/m3 |

Turēšanas sistēma

Tradicionālie sāls ieguves baseini, kas pārveidoti akvakultūras ražošanas vienībās, un tiem līdzīgi zemes dīķi, kas ierīkoti plūdmaiņu zonā

Ražošanas sistēmas

Jāparedz piemērots ūdens atjaunošanās laiks, kas nodrošina sugas īpatņu labturību. Vismaz 50 % dambju jābūt klātiem ar veģetāciju. Nepieciešami mitrājos integrēti attīrīšanas dīķi.

Maksimālais ielaiduma blīvums

4 kg/m3

V daļa. Storu dzimtas zivis saldūdenī

Attiecīgā suga: Acipenser dzimta

| Ražošanas sistēmas | Ūdens plūsmai katrā audzēšanas vienībā jābūt pietiekamai, lai nodrošinātu dzīvnieku labturību.
  Izplūdes ūdeņu kvalitātei jābūt tādai pašai kā ieplūdes ūdeņu kvalitātei. |
| --- | --- |
| Maksimālais ielaiduma blīvums | 30 kg/m3 |

Ražošanas sistēmas

Ūdens plūsmai katrā audzēšanas vienībā jābūt pietiekamai, lai nodrošinātu dzīvnieku labturību.

Izplūdes ūdeņu kvalitātei jābūt tādai pašai kā ieplūdes ūdeņu kvalitātei.

Maksimālais ielaiduma blīvums

30 kg/m3

VI daļa.
  Zivis iekšējos ūdeņos

Attiecīgā suga: karpu dzimta (Cyprinidae) un citas saistītās sugas, ko audzē polikultūrā, to vidū asaris, līdaka, sams, sīgas, store.

Asaris (Perca fluviatilis) monokultūrā

| Ražošanas sistēmas | Zivju dīķos, kas periodiski pilnībā jānolaiž, un ezeros. Ezeriem jābūt paredzētiem vienīgi bioloģiskajai ražošanai, arī augu kultūru audzēšanai sausajos apgabalos.
  Zivju ieguves vietai jābūt aprīkotai ar tīra ūdens pievadu un tik lielai, lai nodrošinātu zivīm optimālu komfortu. Pēc ieguves zivis jātur tīrā ūdenī.
  Saskaņā ar noteikumiem par bioloģisko akvakultūru ap iekšējo ūdeņu ražošanas vienībām kā buferzona ar ārējiem sauszemes apgabaliem, kurus audzēšanas darbībās neizmanto, jāsaglabā apgabali ar dabisku veģetāciju.
  Tirgus izmēra sasniegšanas posmā polikultūra jāizmanto ar nosacījumu, ka tiek nodrošināta pilnīga atbilstība kritērijiem, kas šajās specifikācijās minēti attiecībā uz citām ezera zivju sugām. |
| --- | --- |
| Maksimālais ielaiduma blīvums | Kopējais sugu produkcijas apjoms nepārsniedz 1 500 kg zivju uz hektāru gadā (saimniecības produkcija atkarībā no ražošanas sistēmas īpašajām iezīmēm). |
| Maksimālais ielaiduma blīvums tikai asariem monokultūrā | 20 kg/m3 |

Ražošanas sistēmas

Zivju dīķos, kas periodiski pilnībā jānolaiž, un ezeros. Ezeriem jābūt paredzētiem vienīgi bioloģiskajai ražošanai, arī augu kultūru audzēšanai sausajos apgabalos.

Zivju ieguves vietai jābūt aprīkotai ar tīra ūdens pievadu un tik lielai, lai nodrošinātu zivīm optimālu komfortu. Pēc ieguves zivis jātur tīrā ūdenī.

Saskaņā ar noteikumiem par bioloģisko akvakultūru ap iekšējo ūdeņu ražošanas vienībām kā buferzona ar ārējiem sauszemes apgabaliem, kurus audzēšanas darbībās neizmanto, jāsaglabā apgabali ar dabisku veģetāciju.

Tirgus izmēra sasniegšanas posmā polikultūra jāizmanto ar nosacījumu, ka tiek nodrošināta pilnīga atbilstība kritērijiem, kas šajās specifikācijās minēti attiecībā uz citām ezera zivju sugām.

Maksimālais ielaiduma blīvums

Kopējais sugu produkcijas apjoms nepārsniedz 1 500 kg zivju uz hektāru gadā (saimniecības produkcija atkarībā no ražošanas sistēmas īpašajām iezīmēm).

Maksimālais ielaiduma blīvums tikai asariem monokultūrā

20 kg/m3

VII daļa. Penaeidae dzimtas garneles un saldūdens garneles (Macrobrachium spp.)

| Ražošanas sistēmas | Ražošanas vienība jāierīko sterila māla apgabalos, lai līdz minimumam samazinātu dīķa izbūves ietekmi uz vidi. Dīķus izbūvē, izmantojot uz vietas jau esošo mālu. |
| --- | --- |
| Maksimālais ielaiduma blīvums | Ielaišana: maksimums 22 pēckāpura stadijas mazuļi uz m2

  Maksimālā momentānā biomasa: 240 g/m2 |

Ražošanas sistēmas

Ražošanas vienība jāierīko sterila māla apgabalos, lai līdz minimumam samazinātu dīķa izbūves ietekmi uz vidi. Dīķus izbūvē, izmantojot uz vietas jau esošo mālu.

Maksimālais ielaiduma blīvums

Ielaišana: maksimums 22 pēckāpura stadijas mazuļi uz m2

Maksimālā momentānā biomasa: 240 g/m2

VIII daļa. Vēži

Attiecīgā suga: Astacus astacus

| Maksimālais ielaiduma blīvums | Mazizmēra vēži (< 20 mm): 100 īpatņi uz m2.
  Vidēja izmēra vēži (20–50 mm): 30 īpatņi uz m2.
  Pieauguši vēži (> 50 mm): 5 īpatņi uz m2 ar nosacījumu, ka ir pieejamas piemērotas slēptuves. |
| --- | --- |

Maksimālais ielaiduma blīvums

Mazizmēra vēži (< 20 mm): 100 īpatņi uz m2.

Vidēja izmēra vēži (20–50 mm): 30 īpatņi uz m2.

Pieauguši vēži (> 50 mm): 5 īpatņi uz m2 ar nosacījumu, ka ir pieejamas piemērotas slēptuves.

IX daļa. Gliemji un adatādaiņi

| Ražošanas sistēmas | Virvju jedas, plosti, kultivēšana uz grunts, linuma maisi, sprosti, kastes, daudzsekciju (laternas tipa) tīkli, mieti (bouchot) un citas turēšanas sistēmas. Ja uz plostiem kultivē ēdamgliemenes, iegremdēto virvju skaits nedrīkst pārsniegt vienu virvi uz virsmas laukuma kvadrātmetru. Maksimālais iegremdēto virvju garums nedrīkst pārsniegt 20 metrus. Iegremdētās virves ražošanas cikla laikā nedrīkst retināt, tomēr tās drīkst sadalīt, ja ielaiduma blīvums netiek palielināts. |
| --- | --- |

Ražošanas sistēmas

Virvju jedas, plosti, kultivēšana uz grunts, linuma maisi, sprosti, kastes, daudzsekciju (laternas tipa) tīkli, mieti (bouchot) un citas turēšanas sistēmas. Ja uz plostiem kultivē ēdamgliemenes, iegremdēto virvju skaits nedrīkst pārsniegt vienu virvi uz virsmas laukuma kvadrātmetru. Maksimālais iegremdēto virvju garums nedrīkst pārsniegt 20 metrus. Iegremdētās virves ražošanas cikla laikā nedrīkst retināt, tomēr tās drīkst sadalīt, ja ielaiduma blīvums netiek palielināts.

X daļa. Tropisko saldūdeņu zivis: hanoss jeb pienzivs (Chanos chanos), tilapijas (Oreochromis spp.), pangasijas (Pangasius spp.)

| Ražošanas sistēmas | Dīķi un linuma sprosti |
| --- | --- |
| Maksimālais ielaiduma blīvums | Pangasijas: 10 kg/m3

  Tilapijas: 20 kg/m3 |

Ražošanas sistēmas

Dīķi un linuma sprosti

Maksimālais ielaiduma blīvums

Pangasijas: 10 kg/m3

Tilapijas: 20 kg/m3

---

III PIELIKUMS

DALĪBVALSTU SNIEDZAMĀ INFORMĀCIJA, KAS MINĒTĀ 25. PANTĀ

I daļa. Informācija no Regulas (ES) 2018/848 26. panta 1. punktā minētās datubāzes un 26. panta 2. punktā un, attiecīgā gadījumā, 26. panta 3. punktā minētajām sistēmām

| 1. | Regulas (ES) 2018/848 26. panta 1. punktā minētajā datubāzē vai 26. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajās sistēmās saglabātā informācija par katras konkrētās kategorijas bioloģiskā un pārejas perioda augu reproduktīvā materiāla (izņemot sējeņus, bet ietverot sēklas kartupeļus) pieejamību, ietver šādas ziņas:






  — | zinātniskais un vispārpieņemtais nosaukums (vispārpieņemtais nosaukums un nosaukums latīņu valodā), |
| --- | --- | --- |

1.

Regulas (ES) 2018/848 26. panta 1. punktā minētajā datubāzē vai 26. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajās sistēmās saglabātā informācija par katras konkrētās kategorijas bioloģiskā un pārejas perioda augu reproduktīvā materiāla (izņemot sējeņus, bet ietverot sēklas kartupeļus) pieejamību, ietver šādas ziņas:

—

zinātniskais un vispārpieņemtais nosaukums (vispārpieņemtais nosaukums un nosaukums latīņu valodā),

| — | šķirnes vai heterogēnā materiāla nosaukums, |
| --- | --- |

—

šķirnes vai heterogēnā materiāla nosaukums,

| — | pieejamais pārejas perioda reproduktīvā materiāla daudzums saskaņā ar operatoru aplēsēm (kopējais vienību skaits vai sēklu svars), |
| --- | --- |

—

pieejamais pārejas perioda reproduktīvā materiāla daudzums saskaņā ar operatoru aplēsēm (kopējais vienību skaits vai sēklu svars),

| — | pieejamais bioloģiskā reproduktīvā materiāla daudzums saskaņā ar operatoru aplēsēm (kopējais vienību skaits vai sēklu svars), |
| --- | --- |

—

pieejamais bioloģiskā reproduktīvā materiāla daudzums saskaņā ar operatoru aplēsēm (kopējais vienību skaits vai sēklu svars),

| — | to operatoru skaits, kas brīvprātīgi augšupielādējuši informāciju atbilstīgi Regulas (ES) 2018/848 26. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

—

to operatoru skaits, kas brīvprātīgi augšupielādējuši informāciju atbilstīgi Regulas (ES) 2018/848 26. panta 2. punktam.

Šajā punktā “sējeņi” ir jauni augi, kas iegūti no sēklām, nevis spraudeņiem.

| 2. | Regulas (ES) 2018/848 26. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajās sistēmās saglabātā informācija par katras sugas bioloģiskās akvakultūras dzīvnieku mazuļu pieejamību ietver šādas ziņas:






  — | suga un ģints (vispārpieņemtais nosaukums un nosaukums latīņu valodā), |
| --- | --- | --- |

2.

Regulas (ES) 2018/848 26. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajās sistēmās saglabātā informācija par katras sugas bioloģiskās akvakultūras dzīvnieku mazuļu pieejamību ietver šādas ziņas:

—

suga un ģints (vispārpieņemtais nosaukums un nosaukums latīņu valodā),

| — | attiecīgā gadījumā šķirnes un līnijas, |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā šķirnes un līnijas,

| — | dzīves stadija (piemēram, ikri, kāpuri, mazuļi), kas pārdošanā pieejami kā bioloģiski, |
| --- | --- |

—

dzīves stadija (piemēram, ikri, kāpuri, mazuļi), kas pārdošanā pieejami kā bioloģiski,

| — | pieejamais daudzums saskaņā ar operatoru aplēsēm, |
| --- | --- |

—

pieejamais daudzums saskaņā ar operatoru aplēsēm,

| — | veselības stāvoklis saskaņā ar Padomes Direktīvu 2006/88/EK (1), |
| --- | --- |

—

veselības stāvoklis saskaņā ar Padomes Direktīvu 2006/88/EK (1),

| — | to operatoru skaits, kas brīvprātīgi augšupielādējuši informāciju atbilstīgi Regulas (ES) 2018/848 26. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

—

to operatoru skaits, kas brīvprātīgi augšupielādējuši informāciju atbilstīgi Regulas (ES) 2018/848 26. panta 2. punktam.

| 3. | Regulas (ES) 2018/848 26. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajās sistēmās saglabātā informācija par bioloģiski audzētu katras sugas dzīvnieku pieejamību ietver šādas ziņas:






  — | suga un ģints (vispārpieņemtais nosaukums un nosaukums latīņu valodā), |
| --- | --- | --- |

3.

Regulas (ES) 2018/848 26. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajās sistēmās saglabātā informācija par bioloģiski audzētu katras sugas dzīvnieku pieejamību ietver šādas ziņas:

—

suga un ģints (vispārpieņemtais nosaukums un nosaukums latīņu valodā),

| — | šķirnes un līnijas, |
| --- | --- |

—

šķirnes un līnijas,

| — | ražošanas nolūki: gaļa, piens, divējāds izmantojums vai vaisla, |
| --- | --- |

—

ražošanas nolūki: gaļa, piens, divējāds izmantojums vai vaisla,

| — | dzīves stadija: pieauguši vai jauni dzīvnieki (t. i., par 6 mēnešiem jaunāki liellopi, pieauguši liellopi), |
| --- | --- |

—

dzīves stadija: pieauguši vai jauni dzīvnieki (t. i., par 6 mēnešiem jaunāki liellopi, pieauguši liellopi),

| — | pieejamais daudzums (kopējais dzīvnieku skaits) saskaņā ar operatoru aplēsēm, |
| --- | --- |

—

pieejamais daudzums (kopējais dzīvnieku skaits) saskaņā ar operatoru aplēsēm,

| — | veselības stāvoklis saskaņā ar horizontālajiem dzīvnieku veselības noteikumiem, |
| --- | --- |

—

veselības stāvoklis saskaņā ar horizontālajiem dzīvnieku veselības noteikumiem,

| — | to operatoru skaits, kas brīvprātīgi augšupielādējuši informāciju atbilstīgi Regulas (ES) 2018/848 26. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

—

to operatoru skaits, kas brīvprātīgi augšupielādējuši informāciju atbilstīgi Regulas (ES) 2018/848 26. panta 2. punktam.

| 4. | Attiecīgā gadījumā Regulas (ES) 2018/848 26. panta 3. punktā minētā informācija par bioloģiskajai ražošanai pielāgotu bioloģisko šķirņu un līniju pieejamību ietver šādas ziņas:






  — | suga un ģints (vispārpieņemtais nosaukums un nosaukums latīņu valodā), |
| --- | --- | --- |

4.

Attiecīgā gadījumā Regulas (ES) 2018/848 26. panta 3. punktā minētā informācija par bioloģiskajai ražošanai pielāgotu bioloģisko šķirņu un līniju pieejamību ietver šādas ziņas:

—

suga un ģints (vispārpieņemtais nosaukums un nosaukums latīņu valodā),

| — | šķirnes un līnijas, |
| --- | --- |

—

šķirnes un līnijas,

| — | ražošanas nolūki: gaļa, piens, divējāds izmantojums vai vaisla, |
| --- | --- |

—

ražošanas nolūki: gaļa, piens, divējāds izmantojums vai vaisla,

| — | pieejamais daudzums (kopējais dzīvnieku skaits) saskaņā ar operatoru aplēsēm, |
| --- | --- |

—

pieejamais daudzums (kopējais dzīvnieku skaits) saskaņā ar operatoru aplēsēm,

| — | veselības stāvoklis saskaņā ar horizontālajiem dzīvnieku veselības noteikumiem, |
| --- | --- |

—

veselības stāvoklis saskaņā ar horizontālajiem dzīvnieku veselības noteikumiem,

| — | to operatoru skaits, kas brīvprātīgi augšupielādējuši informāciju atbilstīgi Regulas (ES) 2018/848 26. panta 3. punktam. |
| --- | --- |

—

to operatoru skaits, kas brīvprātīgi augšupielādējuši informāciju atbilstīgi Regulas (ES) 2018/848 26. panta 3. punktam.

| 5. | Attiecīgā gadījumā Regulas (ES) 2018/848 26. panta 3. punktā minētā informācija par bioloģiski audzētu jaunvistu pieejamību ietver šādas ziņas:






  — | suga un ģints (vispārpieņemtais nosaukums un nosaukums latīņu valodā), |
| --- | --- | --- |

5.

Attiecīgā gadījumā Regulas (ES) 2018/848 26. panta 3. punktā minētā informācija par bioloģiski audzētu jaunvistu pieejamību ietver šādas ziņas:

—

suga un ģints (vispārpieņemtais nosaukums un nosaukums latīņu valodā),

| — | šķirnes un līnijas, |
| --- | --- |

—

šķirnes un līnijas,

| — | ražošanas nolūki: gaļa, olas, divējāds izmantojums vai vaisla, |
| --- | --- |

—

ražošanas nolūki: gaļa, olas, divējāds izmantojums vai vaisla,

| — | pieejamais daudzums (kopējais dzīvnieku skaits) saskaņā ar operatoru aplēsēm, |
| --- | --- |

—

pieejamais daudzums (kopējais dzīvnieku skaits) saskaņā ar operatoru aplēsēm,

| — | audzēšanas sistēma (norāda, vai sistēma ir vairākstāvu), |
| --- | --- |

—

audzēšanas sistēma (norāda, vai sistēma ir vairākstāvu),

| — | veselības stāvoklis saskaņā ar horizontālajiem dzīvnieku veselības noteikumiem, |
| --- | --- |

—

veselības stāvoklis saskaņā ar horizontālajiem dzīvnieku veselības noteikumiem,

| — | to operatoru skaits, kas brīvprātīgi augšupielādējuši informāciju atbilstīgi Regulas (ES) 2018/848 26. panta 3. punktam. |
| --- | --- |

—

to operatoru skaits, kas brīvprātīgi augšupielādējuši informāciju atbilstīgi Regulas (ES) 2018/848 26. panta 3. punktam.

II daļa. Informācija par atkāpēm, kas piešķirtas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma I daļas 1.8.5. punktu un minētā pielikuma II daļas 1.3.4.3. un 1.3.4.4. punktu

| 1. | Informācija par atkāpēm, kas piešķirtas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma I daļas 1.8.5. punktu, ietver šādas ziņas:






  — | zinātniskais un vispārpieņemtais nosaukums (vispārpieņemtais nosaukums un nosaukums latīņu valodā), |
| --- | --- | --- |

1.

Informācija par atkāpēm, kas piešķirtas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma I daļas 1.8.5. punktu, ietver šādas ziņas:

—

zinātniskais un vispārpieņemtais nosaukums (vispārpieņemtais nosaukums un nosaukums latīņu valodā),

| — | šķirne, |
| --- | --- |

—

šķirne,

| — | atkāpju skaits un sēklu kopējais svars vai augu skaits, uz ko atkāpes attiecas, |
| --- | --- |

—

atkāpju skaits un sēklu kopējais svars vai augu skaits, uz ko atkāpes attiecas,

| — | atkāpes pamatojums: pētniecība, piemērotas šķirnes trūkums, saglabāšanas nolūks vai citi iemesli, |
| --- | --- |

—

atkāpes pamatojums: pētniecība, piemērotas šķirnes trūkums, saglabāšanas nolūks vai citi iemesli,

| — | attiecīgā gadījumā attiecībā uz atkāpēm, kas piešķirtas citu iemeslu dēļ, nevis pētnieciskos nolūkos, – saraksts ar sugām, kam atkāpes nav piešķirtas, jo to bioloģiskais materiāls ir pieejams pietiekamā daudzumā. |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā attiecībā uz atkāpēm, kas piešķirtas citu iemeslu dēļ, nevis pētnieciskos nolūkos, – saraksts ar sugām, kam atkāpes nav piešķirtas, jo to bioloģiskais materiāls ir pieejams pietiekamā daudzumā.

| 2. | Attiecībā uz katru tradicionālo lauksaimniecības dzīvnieku sugu (liellopi, zirgu dzimtas dzīvnieki, aitas, kazas, cūkas, briežu dzimtas dzīvnieki, truši, mājputni) informācija par atkāpēm, kas piešķirtas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma II daļas 1.3.4.3. un 1.3.4.4. punktu, ietver šādas ziņas:






  — | zinātniskais un vispārpieņemtais nosaukums (vispārpieņemtais nosaukums un nosaukums latīņu valodā, t. i., suga un ģints), |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecībā uz katru tradicionālo lauksaimniecības dzīvnieku sugu (liellopi, zirgu dzimtas dzīvnieki, aitas, kazas, cūkas, briežu dzimtas dzīvnieki, truši, mājputni) informācija par atkāpēm, kas piešķirtas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma II daļas 1.3.4.3. un 1.3.4.4. punktu, ietver šādas ziņas:

—

zinātniskais un vispārpieņemtais nosaukums (vispārpieņemtais nosaukums un nosaukums latīņu valodā, t. i., suga un ģints),

| — | šķirnes un līnijas, |
| --- | --- |

—

šķirnes un līnijas,

| — | ražošanas nolūki: gaļa, piens, olas, divējāds izmantojums vai vaisla, |
| --- | --- |

—

ražošanas nolūki: gaļa, piens, olas, divējāds izmantojums vai vaisla,

| — | atkāpju skaits un kopējais dzīvnieku skaits, uz ko atkāpes attiecas, |
| --- | --- |

—

atkāpju skaits un kopējais dzīvnieku skaits, uz ko atkāpes attiecas,

| — | atkāpes pamatojums: piemērotu dzīvnieku trūkums vai citi iemesli. |
| --- | --- |

—

atkāpes pamatojums: piemērotu dzīvnieku trūkums vai citi iemesli.

---

(1)  Padomes 2006. gada 24. oktobra Direktīva 2006/88/EK par akvakultūras dzīvniekiem un to produktiem izvirzītajām dzīvnieku veselības prasībām, kā arī par konkrētu ūdensdzīvnieku slimību profilaksi un kontroli (OV L 328, 24.11.2006., 14. lpp.).

---

| 31.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 98/26 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 98/26

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/465

(2020. gada 30. marts)

par ārkārtas pasākumiem, ko veic, lai Itālijas reģionu Emīlijas-Romanjas, Veneto, Trentīno Alto-Adidžes, Lombardijas, Pjemontas un Friuli-Venēcijas Džūlijas augļu un dārzeņu ražotāju organizācijas atbalstītu sakarā ar kaitējumu, kuru to produkcijai nodarījusi marmorbrūnā blakts (Halyomorpha halys)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 221. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Marmorbrūnā blakts (Halyomorpha halys) (“blakts”) ir Āzijas izcelsmes kukainis, kas starptautiskās tirdzniecības ceļā nejauši ieviesies Savienībā un jo īpaši Itālijas ziemeļu reģionos, proti, Emīlijā Romanjā, Veneto, Trentīno Alto-Adidžē, Lombardijā, Pjemontā un Friuli-Venēcijā Džūlijā (“skartie reģioni”). |
| --- | --- |

(1)

Marmorbrūnā blakts (Halyomorpha halys) (“blakts”) ir Āzijas izcelsmes kukainis, kas starptautiskās tirdzniecības ceļā nejauši ieviesies Savienībā un jo īpaši Itālijas ziemeļu reģionos, proti, Emīlijā Romanjā, Veneto, Trentīno Alto-Adidžē, Lombardijā, Pjemontā un Friuli-Venēcijā Džūlijā (“skartie reģioni”).

| (2) | 2019. gadā blakts, inficējot bumbierus, persikus un nektarīnus, ābolus, kivi, ķiršus un aprikozes, skartajos reģionos nodarīja smagu kaitējumu augļu un dārzeņu produkcijai. Nodarīto bojājumu dēļ augļi un dārzeņi vairs nav izmantojami ne patēriņā, ne pārstrādē. Tiek lēsts, ka zaudējumi, ko blakts nodarījusi augļu un dārzeņu ražotājiem skartajos reģionos, tikai 2019. gadā vien sasnieguši 500 miljonus EUR. Blakts invāzijas dēļ daudzas skarto reģionu ražotāju organizācijas 2019. gadā zaudēja lielu daļu augļu un dārzeņu ražas vai pat visu ražu. |
| --- | --- |

(2)

2019. gadā blakts, inficējot bumbierus, persikus un nektarīnus, ābolus, kivi, ķiršus un aprikozes, skartajos reģionos nodarīja smagu kaitējumu augļu un dārzeņu produkcijai. Nodarīto bojājumu dēļ augļi un dārzeņi vairs nav izmantojami ne patēriņā, ne pārstrādē. Tiek lēsts, ka zaudējumi, ko blakts nodarījusi augļu un dārzeņu ražotājiem skartajos reģionos, tikai 2019. gadā vien sasnieguši 500 miljonus EUR. Blakts invāzijas dēļ daudzas skarto reģionu ražotāju organizācijas 2019. gadā zaudēja lielu daļu augļu un dārzeņu ražas vai pat visu ražu.

| (3) | Blakts patlaban neatbilst Savienības karantīnas organisma kritērijiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/2031 (2), un Savienības līmenī nekādus izskaušanas pasākumus veikt nav iespējams. Tāpēc atbilstošus fitosanitāros aizsargpasākumus Itālijas iestādes patlaban veikt nevar. |
| --- | --- |

(3)

Blakts patlaban neatbilst Savienības karantīnas organisma kritērijiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/2031 (2), un Savienības līmenī nekādus izskaušanas pasākumus veikt nav iespējams. Tāpēc atbilstošus fitosanitāros aizsargpasākumus Itālijas iestādes patlaban veikt nevar.

| (4) | Turklāt patlaban ir pieejami tikai ierobežoti augu aizsardzības līdzekļi, ar kuriem blakti iespējams apkarot iedarbīgi. Parazitoīdu lapsenes (Trissolcus japonicus un Trissolcus mitsukurii), kas ir alternatīvs bioloģiskās apkarošanas līdzeklis, izmantot par antagonistiem Itālijā ir atļauts tikai nesen, un patlaban nav skaidrs, vai šī blakts apkarošanas bioloģiskā metode ir iedarbīga. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt patlaban ir pieejami tikai ierobežoti augu aizsardzības līdzekļi, ar kuriem blakti iespējams apkarot iedarbīgi. Parazitoīdu lapsenes (Trissolcus japonicus un Trissolcus mitsukurii), kas ir alternatīvs bioloģiskās apkarošanas līdzeklis, izmantot par antagonistiem Itālijā ir atļauts tikai nesen, un patlaban nav skaidrs, vai šī blakts apkarošanas bioloģiskā metode ir iedarbīga.

| (5) | Lai novērstu kultūrām nodarīto kaitējumu, skarto reģionu augļu un dārzeņu nozares ražotāju organizācijas ir īstenojušas profilaktiskus pasākumus (piemēram, uzstādījušas pretinsektu tīklus un slazdus). Neraugoties uz šiem centieniem, minētajām ražotāju organizācijām vienlaikus ir radušās augstas profilaktisko pasākumu izmaksas un produkcijas zudumi, un tas atstājis būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz tirgū laistās produkcijas vērtību. Tas iespaido ražotāju organizāciju finansiālo stabilitāti un spēju turpmākajos gados īstenot darbības programmas, kā arī ieviest pasākumus un darbības, kas vērstas pret kaitīgo organismu invāzijām. Turklāt tirgū laistās produkcijas vērtības samazinājums apgrūtina ražotāju organizāciju piekļuvi Savienības finansiālajai palīdzībai augļu un dārzeņu nozarē. Bez tam tirgū laistās produkcijas vērtības samazinājuma dēļ augļu un dārzeņu nozares ražotāju organizācijas skartajos reģionos varētu zaudēt atzītas organizācijas statusu, ja to tirgū laistās produkcijas vērtība nokristos tiktāl, ka būtu mazāka par tiesību aktos noteikto minimālo sliekšņvērtību. |
| --- | --- |

(5)

Lai novērstu kultūrām nodarīto kaitējumu, skarto reģionu augļu un dārzeņu nozares ražotāju organizācijas ir īstenojušas profilaktiskus pasākumus (piemēram, uzstādījušas pretinsektu tīklus un slazdus). Neraugoties uz šiem centieniem, minētajām ražotāju organizācijām vienlaikus ir radušās augstas profilaktisko pasākumu izmaksas un produkcijas zudumi, un tas atstājis būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz tirgū laistās produkcijas vērtību. Tas iespaido ražotāju organizāciju finansiālo stabilitāti un spēju turpmākajos gados īstenot darbības programmas, kā arī ieviest pasākumus un darbības, kas vērstas pret kaitīgo organismu invāzijām. Turklāt tirgū laistās produkcijas vērtības samazinājums apgrūtina ražotāju organizāciju piekļuvi Savienības finansiālajai palīdzībai augļu un dārzeņu nozarē. Bez tam tirgū laistās produkcijas vērtības samazinājuma dēļ augļu un dārzeņu nozares ražotāju organizācijas skartajos reģionos varētu zaudēt atzītas organizācijas statusu, ja to tirgū laistās produkcijas vērtība nokristos tiktāl, ka būtu mazāka par tiesību aktos noteikto minimālo sliekšņvērtību.

| (6) | Skartajos reģionos valdošā sarežģītā situācija, ko izraisījis skarto reģionu augļu un dārzeņu nozares ražotāju organizāciju augļu un dārzeņu produkcijai nodarītais kaitējums, būtiskais ienākumu zaudējums un finansiālā nestabilitāte, kā arī nespēja turpināt savu darbības programmu efektīvu īstenošanu, ir uzskatāma par īpašu problēmu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 221. panta nozīmē. Šo īpašo problēmu nevar atrisināt ar pasākumiem, ko veic saskaņā ar minētās regulas 219. vai 220. pantu, jo tā nav saistīta ar pastāvošu tirgus traucējumu vai draudiem, ka šāds traucējums varētu rasties. Tā nav saistīta arī ar dzīvnieku slimību izplatības apkarošanas pasākumiem vai ar patērētāju uzticības zaudēšanu sabiedrības, dzīvnieku vai augu veselības risku dēļ. |
| --- | --- |

(6)

Skartajos reģionos valdošā sarežģītā situācija, ko izraisījis skarto reģionu augļu un dārzeņu nozares ražotāju organizāciju augļu un dārzeņu produkcijai nodarītais kaitējums, būtiskais ienākumu zaudējums un finansiālā nestabilitāte, kā arī nespēja turpināt savu darbības programmu efektīvu īstenošanu, ir uzskatāma par īpašu problēmu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 221. panta nozīmē. Šo īpašo problēmu nevar atrisināt ar pasākumiem, ko veic saskaņā ar minētās regulas 219. vai 220. pantu, jo tā nav saistīta ar pastāvošu tirgus traucējumu vai draudiem, ka šāds traucējums varētu rasties. Tā nav saistīta arī ar dzīvnieku slimību izplatības apkarošanas pasākumiem vai ar patērētāju uzticības zaudēšanu sabiedrības, dzīvnieku vai augu veselības risku dēļ.

| (7) | Tātad, lai atrisinātu īpašo problēmu skartajos reģionos, ir vajadzīgi ārkārtas pasākumi, ar ko uzlabo piekļuvi kopējiem fondiem un palielina skarto reģionu ražotāju organizācijām paredzētās Savienības finansiālās palīdzības maksimālo apjomu. Šādi pasākumi nodrošinās skarto reģionu ražotāju organizāciju finansiālo stabilitāti un palielinās to noturību un spēju tikt galā ar blakts nodarīto kaitējumu un šajā nolūkā īstenot turpmākus krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumus. |
| --- | --- |

(7)

Tātad, lai atrisinātu īpašo problēmu skartajos reģionos, ir vajadzīgi ārkārtas pasākumi, ar ko uzlabo piekļuvi kopējiem fondiem un palielina skarto reģionu ražotāju organizācijām paredzētās Savienības finansiālās palīdzības maksimālo apjomu. Šādi pasākumi nodrošinās skarto reģionu ražotāju organizāciju finansiālo stabilitāti un palielinās to noturību un spēju tikt galā ar blakts nodarīto kaitējumu un šajā nolūkā īstenot turpmākus krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumus.

| (8) | Kopējo fondu izmantošana par krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumu, ko veic skarto reģionu ražotāju organizācijas, ir veids, kā mazināt to augļu un dārzeņu produkcijai nodarīto kaitējumu un ienākumu zaudējumu. Tālab skarto reģionu augļu un dārzeņu nozares ražotāju organizāciju piekļuve kopējiem fondiem būtu jāuzlabo. Patlaban Savienības finansiālā palīdzība sedz tikai tās administratīvās izmaksas, kas saistītas ar kopējā fonda izveidošanu un tā papildināšanu pēc kompensācijas izmaksāšanas tās biedriem ražotājiem, kuru ienākumi nelabvēlīgu tirgus apstākļu rezultātā ir būtiski samazinājušies. Lai kompensētu kaitējumu, ko skartajos reģionos nodarījusi blakts, Savienības finansiālā palīdzība būtu jāattiecina arī uz kopējā fonda sākumkapitālu. Tomēr būtu jāparedz, ka kopējā fonda sākumkapitālam domātā Savienības finansiālā palīdzība ir izmantojama, lai kompensētu ienākumus, ko biedri ražotāji zaudējuši blakts nodarītā kaitējuma dēļ. |
| --- | --- |

(8)

Kopējo fondu izmantošana par krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumu, ko veic skarto reģionu ražotāju organizācijas, ir veids, kā mazināt to augļu un dārzeņu produkcijai nodarīto kaitējumu un ienākumu zaudējumu. Tālab skarto reģionu augļu un dārzeņu nozares ražotāju organizāciju piekļuve kopējiem fondiem būtu jāuzlabo. Patlaban Savienības finansiālā palīdzība sedz tikai tās administratīvās izmaksas, kas saistītas ar kopējā fonda izveidošanu un tā papildināšanu pēc kompensācijas izmaksāšanas tās biedriem ražotājiem, kuru ienākumi nelabvēlīgu tirgus apstākļu rezultātā ir būtiski samazinājušies. Lai kompensētu kaitējumu, ko skartajos reģionos nodarījusi blakts, Savienības finansiālā palīdzība būtu jāattiecina arī uz kopējā fonda sākumkapitālu. Tomēr būtu jāparedz, ka kopējā fonda sākumkapitālam domātā Savienības finansiālā palīdzība ir izmantojama, lai kompensētu ienākumus, ko biedri ražotāji zaudējuši blakts nodarītā kaitējuma dēļ.

| (9) | Lai uzlabotu skarto reģionu augļu un dārzeņu nozares ražotāju organizāciju piekļuvi kopējiem fondiem un citiem krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem un kāpinātu to finansiālo stabilitāti, minēto ražotāju organizāciju darbības programmās iekļautiem krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem paredzētās Savienības finansiālās palīdzības maksimālais apjoms, kas Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 2. punktā noteikts 4,6 % apjomā, būtu jāpalielina par 0,4 % no tirgū laistās produkcijas vērtības, tātad līdz 5 % no tirgū laistās produkcijas vērtības. Ražotāju organizāciju apvienības īpašā problēma neskar, tāpēc Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 2. punkta trešajā daļā noteiktais maksimālais apjoms nav jāpalielina. |
| --- | --- |

(9)

Lai uzlabotu skarto reģionu augļu un dārzeņu nozares ražotāju organizāciju piekļuvi kopējiem fondiem un citiem krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem un kāpinātu to finansiālo stabilitāti, minēto ražotāju organizāciju darbības programmās iekļautiem krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem paredzētās Savienības finansiālās palīdzības maksimālais apjoms, kas Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 2. punktā noteikts 4,6 % apjomā, būtu jāpalielina par 0,4 % no tirgū laistās produkcijas vērtības, tātad līdz 5 % no tirgū laistās produkcijas vērtības. Ražotāju organizāciju apvienības īpašā problēma neskar, tāpēc Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 2. punkta trešajā daļā noteiktais maksimālais apjoms nav jāpalielina.

| (10) | Tā kā maksimālais apjoms 4,6 % tiek palielināts par 0,4 %, krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem paredzētās Savienības finansiālās palīdzības maksimālais apjoms no pašreizējiem 0,5 % no tirgū laistās produkcijas vērtības, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 2. punkta otrajā daļā, būtu jāpalielina līdz 0,9 % no minēto ražotāju organizāciju tirgū laistās produkcijas vērtības. Minētie papildu 0,4 % no tirgū laistās produkcijas vērtības būtu jāizmanto blakts apkarošanas pasākumiem. Šis pasākums ir vajadzīgs, lai turpmākajos gados stiprinātu skarto reģionu augļu un dārzeņu nozares ražotāju organizāciju finansiālo stabilitāti, palielinātu to noturību un uzlabotu to spēju īstenot apstiprinātās darbības programmas. |
| --- | --- |

(10)

Tā kā maksimālais apjoms 4,6 % tiek palielināts par 0,4 %, krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem paredzētās Savienības finansiālās palīdzības maksimālais apjoms no pašreizējiem 0,5 % no tirgū laistās produkcijas vērtības, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 2. punkta otrajā daļā, būtu jāpalielina līdz 0,9 % no minēto ražotāju organizāciju tirgū laistās produkcijas vērtības. Minētie papildu 0,4 % no tirgū laistās produkcijas vērtības būtu jāizmanto blakts apkarošanas pasākumiem. Šis pasākums ir vajadzīgs, lai turpmākajos gados stiprinātu skarto reģionu augļu un dārzeņu nozares ražotāju organizāciju finansiālo stabilitāti, palielinātu to noturību un uzlabotu to spēju īstenot apstiprinātās darbības programmas.

| (11) | Ņemot vērā skarto reģionu augļu un dārzeņu nozares ražotāju organizāciju finansiālo nestabilitāti un rēķinoties ar vajadzību īstenot papildu pasākumus, lai apkarotu blakti, Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 1. punktā minētais Savienības finansiālās palīdzības limits 50 % apjomā attiecībā uz visiem darbības programmās iekļautajiem pasākumiem, kuru mērķis ir apkarot blakti skartajos reģionos, būtu jāpalielina līdz 60 %. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā skarto reģionu augļu un dārzeņu nozares ražotāju organizāciju finansiālo nestabilitāti un rēķinoties ar vajadzību īstenot papildu pasākumus, lai apkarotu blakti, Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 1. punktā minētais Savienības finansiālās palīdzības limits 50 % apjomā attiecībā uz visiem darbības programmās iekļautajiem pasākumiem, kuru mērķis ir apkarot blakti skartajos reģionos, būtu jāpalielina līdz 60 %.

| (12) | Ņemot vērā to, ka darbības programmas tiek īstenotas pa kalendārajiem gadiem, un to, ka tirgū laistās produkcijas vērtība, kas nosaka Savienības finansiālās palīdzības apjomu, tiek aprēķināta, pamatojoties uz iepriekšējo kalendāro gadu, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā to, ka darbības programmas tiek īstenotas pa kalendārajiem gadiem, un to, ka tirgū laistās produkcijas vērtība, kas nosaka Savienības finansiālās palīdzības apjomu, tiek aprēķināta, pamatojoties uz iepriekšējo kalendāro gadu, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (13) | Šī regula būtu jāpiemēro no 2020. gada 1. janvāra. Tas vajadzīgs tāpēc, ka ārkārtas pasākumi attiecas uz tās Savienības finansiālās palīdzības apmēru un tvērumu, kas paredzēta ražotāju organizācijām, kuras ietekmējis blakts nodarītais kaitējums augļu un dārzeņu produkcijai. Lai šīs ražotāju organizācijas varētu steidzami kompensēt kaitējumu, ko blakts nodarījusi to augļu un dārzeņu produkcijai, un jau 2020. gadā nodrošināt darbības programmu nepārtrauktību un savu ekonomisko stabilitāti un dzīvotspēju, šīm organizācijām attiecīgie darbības programmās iekļautie pasākumi jāsāk piemērot no 2020. gada janvāra. |
| --- | --- |

(13)

Šī regula būtu jāpiemēro no 2020. gada 1. janvāra. Tas vajadzīgs tāpēc, ka ārkārtas pasākumi attiecas uz tās Savienības finansiālās palīdzības apmēru un tvērumu, kas paredzēta ražotāju organizācijām, kuras ietekmējis blakts nodarītais kaitējums augļu un dārzeņu produkcijai. Lai šīs ražotāju organizācijas varētu steidzami kompensēt kaitējumu, ko blakts nodarījusi to augļu un dārzeņu produkcijai, un jau 2020. gadā nodrošināt darbības programmu nepārtrauktību un savu ekonomisko stabilitāti un dzīvotspēju, šīm organizācijām attiecīgie darbības programmās iekļautie pasākumi jāsāk piemērot no 2020. gada janvāra.

| (14) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas un dārzkopības produktu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(14)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas un dārzkopības produktu komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbības joma

Šo regulu piemēro atzītām ražotāju organizācijām, kuras darbojas Emīlijas Romanjas, Veneto, Trentīno Alto-Adidžes, Lombardijas, Pjemontas un Friuli-Venēcijas Džūlijas reģionā Itālijā un kuru augļu un dārzeņu produkciju 2019. gadā skārusi marmorbrūnā blakts (Halyomorpha halys).

Halyomorpha halys

2. pants

Ārkārtas pasākumi, kuru mērķis ir atrisināt skarto reģionu ražotāju organizāciju īpašo problēmu

1.   Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 3. punkta d) apakšpunktā minētā Savienības finansiālā palīdzība kopējiem fondiem attiecas arī uz atbalstu kopējo fondu sākumkapitālam. To izmanto, lai biedriem ražotājiem kompensētu ienākumus, kuri zaudēti sakarā ar kaitējumu, ko marmorbrūnā blakts (Halyomorpha halys) nodarījusi augļu un dārzeņu produkcijai 1. pantā minētajos reģionos.

2.   Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 2. punkta otrajā daļā minēto maksimālo apjomu 4,6 % no tirgū laistās produkcijas vērtības palielina par 0,4 %, un šiem papildu 0,4 % atbilstošo summu izmanto krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem, kuru mērķis ir kompensēt kaitējumu, ko marmorbrūnā blakts (Halyomorpha halys) nodarījusi 1. pantā minētajos reģionos.

3.   Pēc ražotāju organizāciju lūguma Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 1. punktā minēto Savienības finansiālās palīdzības limitu 50 % apjomā attiecībā uz pasākumiem, kas vērsti pret marmorbrūno blakti (Halyomorpha halys) un iekļauti 1. pantā minētajos reģionos darbojošos ražotāju organizāciju darbības programmās, palielina līdz 60 %.

3. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas diena

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 30. martā

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 26. oktobra Regula (ES) 2016/2031 par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 652/2014 un (ES) Nr. 1143/2014 un atceļ Padomes Direktīvas 69/464/EEK, 74/647/EEK, 93/85/EEK, 98/57/EK, 2000/29/EK, 2006/91/EK un 2007/33/EK (OV L 317, 23.11.2016., 4. lpp.).

2

---

| 31.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 98/30 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 98/30

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/466

(2020. gada 30. marts)

par pagaidu pasākumiem ar mērķi ierobežot riskus cilvēka, dzīvnieku un augu veselībai un dzīvnieku labturībai laikā, kad koronavīrusa izraisītās slimības Covid-19 dēļ ir nopietni traucēta dalībvalstu kontroles sistēmu darbība

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 15. marta Regulu (ES) 2017/625 par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (1), un jo īpaši tās 141. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) 2017/625 cita starpā nosaka, kā dalībvalstu kompetentajām iestādēm jāveic oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības. Tā arī Komisiju pilnvaro ar īstenošanas aktu pieņemt piemērotus pagaidu pasākumus, kas nepieciešami, lai ierobežotu riskus (cita starpā) cilvēka, dzīvnieku un augu veselībai un dzīvnieku labturībai, ja tai ir liecības, ka kādas dalībvalsts kontroles sistēmas darbība ir nopietni traucēta. |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) 2017/625 cita starpā nosaka, kā dalībvalstu kompetentajām iestādēm jāveic oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības. Tā arī Komisiju pilnvaro ar īstenošanas aktu pieņemt piemērotus pagaidu pasākumus, kas nepieciešami, lai ierobežotu riskus (cita starpā) cilvēka, dzīvnieku un augu veselībai un dzīvnieku labturībai, ja tai ir liecības, ka kādas dalībvalsts kontroles sistēmas darbība ir nopietni traucēta.

| (2) | Pašreizējā ar koronavīrusa izraisīto slimību Covid-19 saistītā krīze ārkārtēji un nepieredzēti apdraud dalībvalstu spēju pilnīgi veikt oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības tā, kā prasa ES tiesību akti. |
| --- | --- |

(2)

Pašreizējā ar koronavīrusa izraisīto slimību Covid-19 saistītā krīze ārkārtēji un nepieredzēti apdraud dalībvalstu spēju pilnīgi veikt oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības tā, kā prasa ES tiesību akti.

| (3) | Dokumentā “Vadlīnijas par robežu pārvaldības pasākumiem veselības aizsardzībai un preču un pamatpakalpojumu pieejamības nodrošināšanai” (2) Komisija uzsvēra, ka pašreizējā situācijā nedrīkstētu tikt traucēta raita vienotā tirgus darbība. Turklāt dalībvalstīm būtu aizvien jānodrošina preču aprite. |
| --- | --- |

(3)

Dokumentā “Vadlīnijas par robežu pārvaldības pasākumiem veselības aizsardzībai un preču un pamatpakalpojumu pieejamības nodrošināšanai” (2) Komisija uzsvēra, ka pašreizējā situācijā nedrīkstētu tikt traucēta raita vienotā tirgus darbība. Turklāt dalībvalstīm būtu aizvien jānodrošina preču aprite.

| (4) | Regula (ES) 2017/625 dalībvalstīm paredz pienākumu izveidot kontroles sistēmu, ko veido kompetentās iestādes, kuras nozīmētas veikt oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības. Konkrētāk, minētās regulas 5. panta 1. punkta e) apakšpunkts paredz, ka kompetentajām iestādēm “ir vai ir pieejams pietiekams tāds atbilstīgi kvalificēts un pieredzējis personāls, lai oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības varētu veikt efektīvi un lietderīgi”. |
| --- | --- |

(4)

Regula (ES) 2017/625 dalībvalstīm paredz pienākumu izveidot kontroles sistēmu, ko veido kompetentās iestādes, kuras nozīmētas veikt oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības. Konkrētāk, minētās regulas 5. panta 1. punkta e) apakšpunkts paredz, ka kompetentajām iestādēm “ir vai ir pieejams pietiekams tāds atbilstīgi kvalificēts un pieredzējis personāls, lai oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības varētu veikt efektīvi un lietderīgi”.

| (5) | Sakarā ar pašreizējo krīzi, kas saistīta ar Covid-19, dalībvalstis nolūkā aizsargāt cilvēka veselību ir ieviesušas vērā ņemamus iedzīvotāju pārvietošanās ierobežojumus. |
| --- | --- |

(5)

Sakarā ar pašreizējo krīzi, kas saistīta ar Covid-19, dalībvalstis nolūkā aizsargāt cilvēka veselību ir ieviesušas vērā ņemamus iedzīvotāju pārvietošanās ierobežojumus.

| (6) | Vairākas dalībvalstis ir Komisiju informējušas par to, ka šo pārvietošanās ierobežojumu dēļ to iespējas oficiālo kontroļu un citu oficiālo darbību veikšanai nosūtīt tam piemērotu personālu, kā prasa Regula (ES) 2017/625, ir krietni mazinājušās. |
| --- | --- |

(6)

Vairākas dalībvalstis ir Komisiju informējušas par to, ka šo pārvietošanās ierobežojumu dēļ to iespējas oficiālo kontroļu un citu oficiālo darbību veikšanai nosūtīt tam piemērotu personālu, kā prasa Regula (ES) 2017/625, ir krietni mazinājušās.

| (7) | Vairākas dalībvalstis Komisiju informējušas tieši par grūtībām veikt oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības, kam vajadzīga kontroles personāla fiziska klātbūtne. Konkrētāk, radušās problēmas ar dzīvnieku klīnisko izmeklēšanu, noteiktām dzīvnieku izcelsmes produktu, augu un augu produktu un nedzīvnieku izcelsmes pārtikas un barības pārbaudēm, kā arī paraugu testēšanu dalībvalstu nozīmētās oficiālajās laboratorijās. |
| --- | --- |

(7)

Vairākas dalībvalstis Komisiju informējušas tieši par grūtībām veikt oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības, kam vajadzīga kontroles personāla fiziska klātbūtne. Konkrētāk, radušās problēmas ar dzīvnieku klīnisko izmeklēšanu, noteiktām dzīvnieku izcelsmes produktu, augu un augu produktu un nedzīvnieku izcelsmes pārtikas un barības pārbaudēm, kā arī paraugu testēšanu dalībvalstu nozīmētās oficiālajās laboratorijās.

| (8) | ES tiesību akti, kas reglamentē dzīvu dzīvnieku un reproduktīvo produktu tirdzniecību vienotajā tirgū, it sevišķi Padomes direktīvas 64/432/EEK (3), 88/407/EEK (4), 89/556/EEK (5), 90/429/EEK (6), 91/68/EEK (7), 92/65/EEK (8), 2006/88/EK (9), 2009/156/EK (10) un 2009/158/EK (11), nosaka, ka dzīvnieku un reproduktīvo produktu sūtījumiem visā laikā, kad notiek to pārvietošana no vienas dalībvalsts uz citu, līdzi jābūt veterināro sertifikātu oriģināliem. |
| --- | --- |

(8)

ES tiesību akti, kas reglamentē dzīvu dzīvnieku un reproduktīvo produktu tirdzniecību vienotajā tirgū, it sevišķi Padomes direktīvas 64/432/EEK (3), 88/407/EEK (4), 89/556/EEK (5), 90/429/EEK (6), 91/68/EEK (7), 92/65/EEK (8), 2006/88/EK (9), 2009/156/EK (10) un 2009/158/EK (11), nosaka, ka dzīvnieku un reproduktīvo produktu sūtījumiem visā laikā, kad notiek to pārvietošana no vienas dalībvalsts uz citu, līdzi jābūt veterināro sertifikātu oriģināliem.

| (9) | Vairākas dalībvalstis turklāt Komisiju informējušas, ka pašlaik nav iespējams atbilstīgi ES tiesību aktiem veikt oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības, kuru ietvaros jāparaksta un jāizdod oficiālo sertifikātu un oficiālo apliecinājumu papīra oriģināli, kas būtu jādod līdzi dzīvnieku un reproduktīvo produktu sūtījumiem, kurus pārvieto no vienas dalībvalsts uz citu vai Savienībā ieved. |
| --- | --- |

(9)

Vairākas dalībvalstis turklāt Komisiju informējušas, ka pašlaik nav iespējams atbilstīgi ES tiesību aktiem veikt oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības, kuru ietvaros jāparaksta un jāizdod oficiālo sertifikātu un oficiālo apliecinājumu papīra oriģināli, kas būtu jādod līdzi dzīvnieku un reproduktīvo produktu sūtījumiem, kurus pārvieto no vienas dalībvalsts uz citu vai Savienībā ieved.

| (10) | Tāpēc, ņemot vērā to, kā reģistrēti lietotāji izmanto Tirdzniecības kontroles un ekspertu sistēmu (TRACES), kas minēta Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2019/1715 (12), un arī to, ka sistēmā TRACES pašlaik nav tehniski iespējams izdot elektroniskus sertifikātus, kā paredzēts minētajā Īstenošanas regulā, būtu pagaidu kārtā jāatļauj alternatīva oficiālo sertifikātu un oficiālo apliecinājumu papīra oriģinālu uzrādīšanai. Šī alternatīva nedrīkstētu skart operatoriem Regulā (ES) 2017/625 noteikto pienākumu uzrādīt dokumentu oriģinālus, ja tas ir tehniski iespējams. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc, ņemot vērā to, kā reģistrēti lietotāji izmanto Tirdzniecības kontroles un ekspertu sistēmu (TRACES), kas minēta Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2019/1715 (12), un arī to, ka sistēmā TRACES pašlaik nav tehniski iespējams izdot elektroniskus sertifikātus, kā paredzēts minētajā Īstenošanas regulā, būtu pagaidu kārtā jāatļauj alternatīva oficiālo sertifikātu un oficiālo apliecinājumu papīra oriģinālu uzrādīšanai. Šī alternatīva nedrīkstētu skart operatoriem Regulā (ES) 2017/625 noteikto pienākumu uzrādīt dokumentu oriģinālus, ja tas ir tehniski iespējams.

| (11) | Ņemot vērā šos īpašos apstākļus, būtu jāveic pasākumi, kas novērstu nopietnus apdraudējumus kompetento iestāžu personāla veselībai, reizē nepieļaujot arī no dzīvniekiem, augiem un to produktiem izrietošos riskus cilvēka, dzīvnieku un augu veselībai un neapdraudot ar dzīvnieku labturību saistīto risku novēršanu. Vienlaikus būtu jānodrošina, ka atbilstoši Savienības lauksaimniecības un pārtikas ķēdes tiesību aktiem pienācīgi darbojas vienotais tirgus. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā šos īpašos apstākļus, būtu jāveic pasākumi, kas novērstu nopietnus apdraudējumus kompetento iestāžu personāla veselībai, reizē nepieļaujot arī no dzīvniekiem, augiem un to produktiem izrietošos riskus cilvēka, dzīvnieku un augu veselībai un neapdraudot ar dzīvnieku labturību saistīto risku novēršanu. Vienlaikus būtu jānodrošina, ka atbilstoši Savienības lauksaimniecības un pārtikas ķēdes tiesību aktiem pienācīgi darbojas vienotais tirgus.

| (12) | Tas nozīmē, ka dalībvalstīm, kam ir nopietnas grūtības izmantot savas esošās kontroles sistēmas, vajadzētu būt iespējai piemērot šajā regulā noteiktos pagaidu pasākumus tādā mērā, lai varētu ierobežot attiecīgos nopietnos to kontroles sistēmu traucējumus. Dalībvalstīm būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai nopietnos kontroles sistēmu darbības traucējumus iespējami drīz novērstu. |
| --- | --- |

(12)

Tas nozīmē, ka dalībvalstīm, kam ir nopietnas grūtības izmantot savas esošās kontroles sistēmas, vajadzētu būt iespējai piemērot šajā regulā noteiktos pagaidu pasākumus tādā mērā, lai varētu ierobežot attiecīgos nopietnos to kontroles sistēmu traucējumus. Dalībvalstīm būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai nopietnos kontroles sistēmu darbības traucējumus iespējami drīz novērstu.

| (13) | Dalībvalstīm, kas piemēro šajā regulā paredzētos pagaidu pasākumus, par to būtu jāinformē Komisija un pārējās dalībvalstis un tās jāinformē arī par pasākumiem, kas veikti, lai novērstu grūtības veikt oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības saskaņā ar Regulu (ES) 2017/625. |
| --- | --- |

(13)

Dalībvalstīm, kas piemēro šajā regulā paredzētos pagaidu pasākumus, par to būtu jāinformē Komisija un pārējās dalībvalstis un tās jāinformē arī par pasākumiem, kas veikti, lai novērstu grūtības veikt oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības saskaņā ar Regulu (ES) 2017/625.

| (14) | Lai atvieglotu oficiālo kontroļu un citu oficiālo darbību plānošanu un izpildi ar Covid-19 saistītās krīzes laikā, šai regulai vajadzētu būt piemērojamai divus mēnešus. Ņemot vērā no vairākām dalībvalstīm saņemto informāciju, kas vedina domāt, ka pagaidu pasākumi būtu jāparedz nekavējoties, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas. |
| --- | --- |

(14)

Lai atvieglotu oficiālo kontroļu un citu oficiālo darbību plānošanu un izpildi ar Covid-19 saistītās krīzes laikā, šai regulai vajadzētu būt piemērojamai divus mēnešus. Ņemot vērā no vairākām dalībvalstīm saņemto informāciju, kas vedina domāt, ka pagaidu pasākumi būtu jāparedz nekavējoties, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas.

| (15) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šī regula nosaka pagaidu pasākumus, kas vajadzīgi, lai ierobežotu plašus riskus cilvēka, dzīvnieku un augu veselībai un dzīvnieku labturībai, sakarā ar nopietniem dalībvalstu kontroles sistēmu darbības traucējumiem ar Covid-19 saistītās krīzes dēļ.

2. pants

Dalībvalstis, kas vēlas piemērot šajā regulā paredzētos pagaidu pasākumus, par to informē Komisiju un pārējās dalībvalstis un tās informē arī par pasākumiem, kas veikti, lai novērstu grūtības veikt oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības saskaņā ar Regulu (ES) 2017/625.

3. pants

Oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības izņēmuma kārtā drīkst veikt viena vai vairākas fiziskas personas, kuras kompetentā iestāde pilnvarojusi tās veikt, pamatojoties uz šo personu kvalifikācijām, apmācību un praktisko pieredzi, kuras ar jebkādiem pieejamiem saziņas līdzekļiem ir saziņā ar kompetento iestādi un kurām ir pienākums šo oficiālo kontroļu un citu oficiālo darbību veikšanas kontekstā pildīt kompetentās iestādes norādījumus. Šādas personas rīkojas objektīvi, un tām attiecībā uz oficiālajām kontrolēm un citām to veiktām oficiālajām darbībām nav nekāda interešu konflikta.

4. pants

Oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības ar oficiālajiem sertifikātiem un oficiālajiem apliecinājumiem izņēmuma kārtā var izdarīt, veicot šādu sertifikātu vai apliecinājumu oriģināla elektroniskās kopijas vai sistēmā TRACES elektroniskā formā izveidota un iesniegta sertifikāta vai apliecinājuma oficiālo kontroli, ja vien persona, kas atbild par oficiālā sertifikāta vai oficiālā apliecinājuma uzrādīšanu, kompetentajai iestādei iesniedz paziņojumu, kas apliecina, ka oficiālā sertifikāta vai oficiālā apliecinājuma oriģināls tiks iesniegts tik drīz, cik tehniski iespējams. Veicot šādas oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības, kompetentā iestāde ņem vērā attiecīgo dzīvnieku un preču neatbilstības risku un operatoru līdzšinējo sniegumu, proti, attiecībā uz šiem operatoriem veikto oficiālo kontroļu iznākumu un to, kā tie ievēro Regulas (ES) 2017/625 1. panta 2. punktā minētos noteikumus.

5. pants

Oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības izņēmuma kārtā drīkst veikt šādi:

| a) | analīzes, testēšanu un diagnostiku, kas jāveic oficiālajām laboratorijām, drīkst veikt jebkura laboratorija, kuru šim nolūkam pagaidu kārtā nozīmējusi kompetentā iestāde; |
| --- | --- |

a)

analīzes, testēšanu un diagnostiku, kas jāveic oficiālajām laboratorijām, drīkst veikt jebkura laboratorija, kuru šim nolūkam pagaidu kārtā nozīmējusi kompetentā iestāde;

| b) | Regulas (ES) 2017/625 14. pantā minēto oficiālo kontroļu metožu un paņēmienu kontekstā fiziskas tikšanās ar operatoriem un to personālu drīkst aizstāt ar pieejamiem distanciālās saziņas jeb tālsaziņas līdzekļiem. |
| --- | --- |

b)

Regulas (ES) 2017/625 14. pantā minēto oficiālo kontroļu metožu un paņēmienu kontekstā fiziskas tikšanās ar operatoriem un to personālu drīkst aizstāt ar pieejamiem distanciālās saziņas jeb tālsaziņas līdzekļiem.

6. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro līdz 2020. gada 1. jūnijam.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 30. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.

1

(2)  C(2020) 1753 final, 2020. gada 16. marts.

2

(3)  Padomes 1964. gada 26. jūnija Direktīva 64/432/EEK par dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā (OV 121, 29.7.1964., 1977./64. lpp.).

3

(4)  Padomes 1988. gada 14. jūnija Direktīva 88/407/EEK par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas Kopienas iekšējā tirdzniecībā ar sasaldētu mājas liellopu spermu un tās ievedumiem (OV L 194, 22.7.1988., 10. lpp.).

4

(5)  Padomes 1989. gada 25. septembra Direktīva 89/556/EEK par dzīvnieku veselības nosacījumiem, kas reglamentē Kopienas iekšējo tirdzniecību ar liellopu sugu mājdzīvnieku embrijiem un to importu no trešām valstīm (OV L 302, 19.10.1989., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīva 90/429/EEK, ar ko nosaka dzīvnieku veselības prasības, kas piemērojamas Kopienas iekšējā tirdzniecībā ar cūku sugu mājdzīvnieku spermu un tās importu (OV L 224, 18.8.1990., 62. lpp.).

6

(7)  Padomes 1991. gada 28. janvāra Direktīva 91/68/EEK par dzīvnieku veselības prasībām, kas ietekmē aitu un kazu tirdzniecību Kopienā (OV L 46, 19.2.1991., 19. lpp.).

7

(8)  Padomes 1992. gada 13. jūlija Direktīva 92/65/EEK, ar ko paredz dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Kopienā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 90/425/EEK A(I) pielikumā (OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp.).

8

(9)  Padomes 2006. gada 24. oktobra Direktīva 2006/88/EK par akvakultūras dzīvniekiem un to produktiem izvirzītajām dzīvnieku veselības prasībām, kā arī par konkrētu ūdensdzīvnieku slimību profilaksi un kontroli (OV L 328, 24.11.2006., 14. lpp.).

9

(10)  Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīva 2009/156/EK par dzīvnieku veselības prasībām attiecībā uz zirgu dzimtas dzīvnieku pārvadāšanu un importu no trešām valstīm (OV L 192, 23.7.2010., 1. lpp.).

10

(11)  Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīva 2009/158/EK par dzīvnieku veselības nosacījumiem, ar ko reglamentē mājputnu un inkubējamo olu tirdzniecību Kopienā un to ievešanu no trešām valstīm (OV L 343, 22.12.2009., 74. lpp.).

11

(12)  Komisijas 2019. gada 30. septembra Īstenošanas regula (ES) 2019/1715, ar ko nosaka noteikumus par oficiālo kontroļu informācijas pārvaldības sistēmas un tās sistēmas komponentu darbību (“
  IMSOC regula”) (OV L 261, 14.10.2019., 37. lpp.).

12

IMSOC

---

LĒMUMI

| 31.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 98/34 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 98/34

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/467

(2020. gada 25. marts),

ar ko nosaka skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un skolu apgādei ar pienu paredzētā Savienības atbalsta galīgo piešķīrumu dalībvalstīm periodam no 2020. gada 1. augusta līdz 2021. gada 31. jūlijam un groza Īstenošanas lēmumu C(2019)2249 final

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 1795)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 1370/2013 (2013. gada 16. decembris) par konkrēta atbalsta un kompensāciju noteikšanas pasākumiem saistībā ar lauksaimniecības produktu tirgu kopīgo organizāciju (1) un jo īpaši tās 5. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2017/39 (2) 3. pantu dalībvalstīm, kas vēlas piedalīties Savienības atbalsta programmā izglītības iestāžu apgādei ar augļiem un dārzeņiem, banāniem un pienu (“skolu apgādes programma”), katru gadu līdz 31. janvārim jāiesniedz Komisijai pieteikums uz Savienības atbalstu attiecībā uz nākamo mācību gadu un, ja vajadzīgs, jāatjaunina pieteikums uz Savienības atbalstu attiecībā uz kārtējo mācību gadu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2017/39 (2) 3. pantu dalībvalstīm, kas vēlas piedalīties Savienības atbalsta programmā izglītības iestāžu apgādei ar augļiem un dārzeņiem, banāniem un pienu (“skolu apgādes programma”), katru gadu līdz 31. janvārim jāiesniedz Komisijai pieteikums uz Savienības atbalstu attiecībā uz nākamo mācību gadu un, ja vajadzīgs, jāatjaunina pieteikums uz Savienības atbalstu attiecībā uz kārtējo mācību gadu.

| (2) | Saskaņā ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas 137. panta 1. punkta pirmo daļu Savienības programmas un darbības, par kurām notikusi saistību uzņemšanās 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā vai agrākajos finanšu plānos, attiecībā uz Apvienoto Karalisti 2019. un 2020. gadā jāīsteno, pamatojoties uz piemērojamajām Savienības tiesībām. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas 137. panta 1. punkta pirmo daļu Savienības programmas un darbības, par kurām notikusi saistību uzņemšanās 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā vai agrākajos finanšu plānos, attiecībā uz Apvienoto Karalisti 2019. un 2020. gadā jāīsteno, pamatojoties uz piemērojamajām Savienības tiesībām.

| (3) | Lai nodrošinātu skolu apgādes programmas faktisku īstenošanu, būtu jānosaka skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un skolu apgādei ar pienu paredzētā Savienības atbalsta piešķīrumi līdzdalīgajām dalībvalstīm, pamatojoties uz summām, kas norādītas minēto dalībvalstu pieteikumos uz Savienības atbalstu, un ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (3) 23.a panta 4. punkta a) apakšpunktā minētos dalībvalstu indikatīvo piešķīrumu pārdalījumus. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu skolu apgādes programmas faktisku īstenošanu, būtu jānosaka skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un skolu apgādei ar pienu paredzētā Savienības atbalsta piešķīrumi līdzdalīgajām dalībvalstīm, pamatojoties uz summām, kas norādītas minēto dalībvalstu pieteikumos uz Savienības atbalstu, un ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (3) 23.a panta 4. punkta a) apakšpunktā minētos dalībvalstu indikatīvo piešķīrumu pārdalījumus.

| (4) | Visas dalībvalstis ir iesniegušas Komisijai pieteikumus uz Savienības atbalstu periodam no 2020. gada 1. augusta līdz 2021. gada 31. jūlijam, norādot atbalsta summu, kas vajadzīga skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem vai skolu apgādei ar pienu, vai abām programmas daļām. Beļģijas, Francijas, Kipras un Zviedrijas gadījumā pieprasītajās summās vērā ņemti indikatīvo piešķīrumu pārdalījumi. |
| --- | --- |

(4)

Visas dalībvalstis ir iesniegušas Komisijai pieteikumus uz Savienības atbalstu periodam no 2020. gada 1. augusta līdz 2021. gada 31. jūlijam, norādot atbalsta summu, kas vajadzīga skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem vai skolu apgādei ar pienu, vai abām programmas daļām. Beļģijas, Francijas, Kipras un Zviedrijas gadījumā pieprasītajās summās vērā ņemti indikatīvo piešķīrumu pārdalījumi.

| (5) | Lai maksimāli izmantotu pieejamā finansējuma iespējas, nepieprasītais Savienības atbalsts būtu jāpārdala tām skolu apgādes programmā līdzdalīgajām dalībvalstīm, kuras pieteikumā uz Savienības atbalstu apliecinājušas gatavību izmantot lielāku apjomu nekā indikatīvais piešķīrums, ja būtu pieejami papildu resursi. |
| --- | --- |

(5)

Lai maksimāli izmantotu pieejamā finansējuma iespējas, nepieprasītais Savienības atbalsts būtu jāpārdala tām skolu apgādes programmā līdzdalīgajām dalībvalstīm, kuras pieteikumā uz Savienības atbalstu apliecinājušas gatavību izmantot lielāku apjomu nekā indikatīvais piešķīrums, ja būtu pieejami papildu resursi.

| (6) | Zviedrija un Apvienotā Karaliste pieteikumā uz Savienības atbalstu periodam no 2020. gada 1. augusta līdz 2021. gada 31. jūlijam ir lūgušas piešķīrumu, kas ir mazāks par indikatīvo piešķīrumu skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un/vai skolu apgādei ar pienu. Bulgārija, Čehija, Dānija, Vācija, Igaunija, Īrija, Spānija, Horvātija, Itālija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Ungārija, Nīderlande, Austrija, Polija, Rumānija, Slovēnija, Slovākija un Zviedrija ir apliecinājušas gatavību skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un/vai skolu apgādei ar pienu izmantot lielāku apjomu nekā indikatīvais piešķīrums. |
| --- | --- |

(6)

Zviedrija un Apvienotā Karaliste pieteikumā uz Savienības atbalstu periodam no 2020. gada 1. augusta līdz 2021. gada 31. jūlijam ir lūgušas piešķīrumu, kas ir mazāks par indikatīvo piešķīrumu skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un/vai skolu apgādei ar pienu. Bulgārija, Čehija, Dānija, Vācija, Igaunija, Īrija, Spānija, Horvātija, Itālija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Ungārija, Nīderlande, Austrija, Polija, Rumānija, Slovēnija, Slovākija un Zviedrija ir apliecinājušas gatavību skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un/vai skolu apgādei ar pienu izmantot lielāku apjomu nekā indikatīvais piešķīrums.

| (7) | Pamatojoties uz dalībvalstu paziņoto informāciju, būtu jānosaka Savienības atbalsta galīgais piešķīrums skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un skolu apgādei ar pienu periodam no 2020. gada 1. augusta līdz 2021. gada 31. jūlijam. |
| --- | --- |

(7)

Pamatojoties uz dalībvalstu paziņoto informāciju, būtu jānosaka Savienības atbalsta galīgais piešķīrums skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un skolu apgādei ar pienu periodam no 2020. gada 1. augusta līdz 2021. gada 31. jūlijam.

| (8) | Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2019)2249 (4) final ir noteikts skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un skolu apgādei ar pienu paredzētā Savienības atbalsta galīgais piešķīrums skolu apgādes programmā līdzdalīgajām dalībvalstīm periodam no 2019. gada 1. augusta līdz 2020. gada 31. jūlijam. Dažas dalībvalstis ir atjauninājušas pieteikumu uz Savienības atbalstu par minēto mācību gadu. Vācija, Spānija, Luksemburga, Nīderlande un Austrija ir paziņojušas par pārvietojumiem starp skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem paredzēto galīgo piešķīrumu un skolu apgādei ar pienu paredzēto galīgo piešķīrumu. Beļģija, Nīderlande un Portugāle ir lūgušas piešķīrumu, kas ir mazāks par galīgo piešķīrumu skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un/vai skolu apgādei ar pienu. Čehija, Vācija, Igaunija, Īrija, Spānija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Ungārija, Austrija, Rumānija un Slovākija ir apliecinājušas gatavību skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un/vai skolu apgādei ar pienu izmantot lielāku apjomu nekā galīgais piešķīrums. |
| --- | --- |

(8)

Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2019)2249 (4) final ir noteikts skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un skolu apgādei ar pienu paredzētā Savienības atbalsta galīgais piešķīrums skolu apgādes programmā līdzdalīgajām dalībvalstīm periodam no 2019. gada 1. augusta līdz 2020. gada 31. jūlijam. Dažas dalībvalstis ir atjauninājušas pieteikumu uz Savienības atbalstu par minēto mācību gadu. Vācija, Spānija, Luksemburga, Nīderlande un Austrija ir paziņojušas par pārvietojumiem starp skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem paredzēto galīgo piešķīrumu un skolu apgādei ar pienu paredzēto galīgo piešķīrumu. Beļģija, Nīderlande un Portugāle ir lūgušas piešķīrumu, kas ir mazāks par galīgo piešķīrumu skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un/vai skolu apgādei ar pienu. Čehija, Vācija, Igaunija, Īrija, Spānija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Ungārija, Austrija, Rumānija un Slovākija ir apliecinājušas gatavību skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un/vai skolu apgādei ar pienu izmantot lielāku apjomu nekā galīgais piešķīrums.

| (9) | Pamatojoties uz dalībvalstu paziņoto informāciju, Īstenošanas lēmums C(2019)2249 final būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(9)

Pamatojoties uz dalībvalstu paziņoto informāciju, Īstenošanas lēmums C(2019)2249 final būtu jāgroza.

| (10) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

I pielikumā ir noteikts skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un skolu apgādei ar pienu paredzētā Savienības atbalsta galīgais piešķīrums skolu apgādes programmā līdzdalīgajām dalībvalstīm periodam no 2020. gada 1. augusta līdz 2021. gada 31. jūlijam.

2. pants

Īstenošanas lēmuma C(2019)2249 final I pielikumu aizstāj ar šā lēmuma II pielikuma tekstu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2020. gada 25. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 346, 20.12.2013., 12. lpp.

1

(2)  Komisijas 2016. gada 3. novembra Īstenošanas regula (ES) 2017/39 par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 piemērot attiecībā uz Savienības atbalstu izglītības iestāžu apgādei ar augļiem un dārzeņiem, banāniem un pienu (OV L 5, 10.1.2017., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2019. gada 27. marta Īstenošanas lēmums C(2019)2249 final, ar ko nosaka skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un skolu apgādei ar pienu paredzētā Savienības atbalsta galīgo piešķīrumu dalībvalstīm periodam no 2019. gada 1. augusta līdz 2020. gada 31. jūlijam un groza Īstenošanas lēmumu C(2018)1762 final.

4

---

I PIELIKUMS

2020./2021. mācību gads

| (EUR) |
| --- |
| Dalībvalsts | Galīgais piešķīrums skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem | Galīgais piešķīrums skolu apgādei ar pienu |
| Beļģija | 3 405 459 | 1 613 200 |
| Bulgārija | 2 562 226 | 1 145 871 |
| Čehija | 3 918 810 | 1 813 713 |
| Dānija | 2 249 220 | 1 578 867 |
| Vācija | 24 582 347 | 10 712 157 |
| Igaunija | 542 176 | 727 890 |
| Īrija | 2 238 463 | 1 029 094 |
| Grieķija | 3 218 885 | 1 550 685 |
| Spānija | 16 237 995 | 6 302 784 |
| Francija | 17 990 469 | 17 123 194 |
| Horvātija | 1 636 896 | 874 426 |
| Itālija | 20 493 267 | 9 016 105 |
| Kipra | 390 044 | 400 177 |
| Latvija | 769 194 | 736 593 |
| Lietuva | 1 089 604 | 1 082 982 |
| Luksemburga | 333 895 | 204 752 |
| Ungārija | 3 666 098 | 1 927 193 |
| Malta | 319 478 | 200 892 |
| Nīderlande | 6 683 866 | 2 401 061 |
| Austrija | 2 796 946 | 1 250 119 |
| Polija | 14 394 215 | 10 941 915 |
| Portugāle | 3 283 397 | 2 220 981 |
| Rumānija | 7 866 848 | 10 771 254 |
| Slovēnija | 701 580 | 359 649 |
| Slovākija | 2 098 537 | 1 004 766 |
| Somija | 1 599 047 | 3 824 689 |
| Zviedrija | 0 | 9 217 369 |
| Apvienotā Karaliste | 0 | 4 898 661 |
| Kopā | 145 068 962 | 104 931 038 |

(EUR)

Dalībvalsts

Galīgais piešķīrums skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem

Galīgais piešķīrums skolu apgādei ar pienu

Beļģija

3 405 459

1 613 200

Bulgārija

2 562 226

1 145 871

Čehija

3 918 810

1 813 713

Dānija

2 249 220

1 578 867

Vācija

24 582 347

10 712 157

Igaunija

542 176

727 890

Īrija

2 238 463

1 029 094

Grieķija

3 218 885

1 550 685

Spānija

16 237 995

6 302 784

Francija

17 990 469

17 123 194

Horvātija

1 636 896

874 426

Itālija

20 493 267

9 016 105

Kipra

390 044

400 177

Latvija

769 194

736 593

Lietuva

1 089 604

1 082 982

Luksemburga

333 895

204 752

Ungārija

3 666 098

1 927 193

Malta

319 478

200 892

Nīderlande

6 683 866

2 401 061

Austrija

2 796 946

1 250 119

Polija

14 394 215

10 941 915

Portugāle

3 283 397

2 220 981

Rumānija

7 866 848

10 771 254

Slovēnija

701 580

359 649

Slovākija

2 098 537

1 004 766

Somija

1 599 047

3 824 689

Zviedrija

0

9 217 369

Apvienotā Karaliste

0

4 898 661

Kopā

145 068 962

104 931 038

---

II PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

2019./2020. mācību gads

| (EUR) |
| --- |
| Dalībvalsts | Galīgais piešķīrums skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem | Galīgais piešķīrums skolu apgādei ar pienu |
| Beļģija | 2 506 459 | 855 200 |
| Bulgārija | 2 592 914 | 1 156 473 |
| Čehija | 4 163 260 | 2 103 744 |
| Dānija | 1 807 661 | 1 460 645 |
| Vācija | 26 436 867 | 10 437 134 |
| Igaunija | 573 599 | 765 332 |
| Īrija | 2 266 887 | 1 201 217 |
| Grieķija | 3 218 885 | 1 550 685 |
| Spānija | 17 454 573 | 6 136 910 |
| Francija | 17 990 469 | 17 123 194 |
| Horvātija | 1 660 486 | 800 354 |
| Itālija | 20 811 379 | 9 120 871 |
| Kipra | 390 044 | 400 177 |
| Latvija | 814 976 | 788 002 |
| Lietuva | 1 144 738 | 1 150 401 |
| Luksemburga | 381 828 | 165 000 |
| Ungārija | 3 886 202 | 2 171 100 |
| Malta | 296 797 | 211 122 |
| Nīderlande | 7 255 860 | 1 320 848 |
| Austrija | 3 116 669 | 1 113 019 |
| Polija | 14 579 625 | 11 005 606 |
| Portugāle | 1 553 912 | 2 151 570 |
| Rumānija | 6 866 848 | 11 301 317 |
| Slovēnija | 708 635 | 362 276 |
| Slovākija | 2 206 132 | 1 140 984 |
| Somija | 1 599 047 | 3 824 689 |
| Zviedrija | 0 | 8 998 717 |
| Apvienotā Karaliste | 0 | 4 898 661 |
| Kopā | 146 284 753 | 103 715 247 |

(EUR)

Dalībvalsts

Galīgais piešķīrums skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem

Galīgais piešķīrums skolu apgādei ar pienu

Beļģija

2 506 459

855 200

Bulgārija

2 592 914

1 156 473

Čehija

4 163 260

2 103 744

Dānija

1 807 661

1 460 645

Vācija

26 436 867

10 437 134

Igaunija

573 599

765 332

Īrija

2 266 887

1 201 217

Grieķija

3 218 885

1 550 685

Spānija

17 454 573

6 136 910

Francija

17 990 469

17 123 194

Horvātija

1 660 486

800 354

Itālija

20 811 379

9 120 871

Kipra

390 044

400 177

Latvija

814 976

788 002

Lietuva

1 144 738

1 150 401

Luksemburga

381 828

165 000

Ungārija

3 886 202

2 171 100

Malta

296 797

211 122

Nīderlande

7 255 860

1 320 848

Austrija

3 116 669

1 113 019

Polija

14 579 625

11 005 606

Portugāle

1 553 912

2 151 570

Rumānija

6 866 848

11 301 317

Slovēnija

708 635

362 276

Slovākija

2 206 132

1 140 984

Somija

1 599 047

3 824 689

Zviedrija

0

8 998 717

Apvienotā Karaliste

0

4 898 661

Kopā

146 284 753

103 715 247

---

PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

| 31.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 98/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 98/38

---

EIROPAS SLIMĪBU PROFILAKSES UN KONTROLES CENTRA VALDES LĒMUMS

(2019. gada 9. septembris)

par iekšējiem noteikumiem attiecībā uz datu subjektu konkrētu tiesību ierobežojumiem saistībā ar personas datu apstrādi Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra darbībā

EIROPAS SLIMĪBU PROFILAKSES UN KONTROLES CENTRA VALDE (turpmāk “ECDC”),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 23. oktobra Regulu (ES) 2018/1725 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (1), un jo īpaši tās 25. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (2), un jo īpaši tās 20. panta 4. punktu,

ņemot vērā ECDC valdes reglamentu un jo īpaši tā 10. pantu,

ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja (“EDAU”) 2019. gada 22. jūlija atzinumu un EDAU pamatnostādnes par jaunās regulas 25. pantu un iekšējiem noteikumiem,

pēc apspriešanās ar Personāla komiteju, tā kā:

| (1) | ECDC veic darbības saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 851/2004. |
| --- | --- |

(1)

ECDC veic darbības saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 851/2004.

| (2) | Saskaņā ar 25. panta 1. punktu Regulā (ES) 2018/1725 ierobežojumi šīs regulas 14.–22., 35. un 36. panta, kā arī 4. panta piemērošanai, ciktāl tā noteikumi atbilst tiesībām un pienākumiem, kas paredzēti 14.–22. pantā, ja minētie ierobežojumi nav balstīti uz tiesību aktiem, kas pieņemti, pamatojoties uz Līgumiem, ir jānosaka, pamatojoties uz ECDC pieņemtiem iekšējiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 25. panta 1. punktu Regulā (ES) 2018/1725 ierobežojumi šīs regulas 14.–22., 35. un 36. panta, kā arī 4. panta piemērošanai, ciktāl tā noteikumi atbilst tiesībām un pienākumiem, kas paredzēti 14.–22. pantā, ja minētie ierobežojumi nav balstīti uz tiesību aktiem, kas pieņemti, pamatojoties uz Līgumiem, ir jānosaka, pamatojoties uz ECDC pieņemtiem iekšējiem noteikumiem.

| (3) | Minētie iekšējie noteikumi, tostarp noteikumi par ierobežojuma nepieciešamības un samērīguma novērtējumu, nav jāpiemēro, ja tiesību aktā, kas pieņemts, pamatojoties uz Līgumiem, ir paredzēts datu subjektu tiesību ierobežojums. |
| --- | --- |

(3)

Minētie iekšējie noteikumi, tostarp noteikumi par ierobežojuma nepieciešamības un samērīguma novērtējumu, nav jāpiemēro, ja tiesību aktā, kas pieņemts, pamatojoties uz Līgumiem, ir paredzēts datu subjektu tiesību ierobežojums.

| (4) | Kad ECDC pilda savus pienākumus saistībā ar datu subjekta tiesībām, kā noteikts Regulā (ES) 2018/1725, tas apsver, vai ir piemērojams kāds no minētajā regulā paredzētajiem izņēmumiem. |
| --- | --- |

(4)

Kad ECDC pilda savus pienākumus saistībā ar datu subjekta tiesībām, kā noteikts Regulā (ES) 2018/1725, tas apsver, vai ir piemērojams kāds no minētajā regulā paredzētajiem izņēmumiem.

| (5) | Savā administratīvajā darbībā ECDC var veikt administratīvas izmeklēšanas, izskatīt disciplinārlietas, veikt provizoriskas darbības saistībā ar iespējamiem pārkāpumiem, par kuriem ziņots OLAF, izskatīt trauksmes celšanas gadījumus, veikt (oficiālas un neoficiālas) procedūras aizskaršanas novēršanai, izskatīt iekšējas un ārējas sūdzības, veikt iekšējas revīzijas, datu aizsardzības speciālistam veicot izmeklēšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu, un veikt iekšējas (IT) drošības izmeklēšanas. |
| --- | --- |

(5)

Savā administratīvajā darbībā ECDC var veikt administratīvas izmeklēšanas, izskatīt disciplinārlietas, veikt provizoriskas darbības saistībā ar iespējamiem pārkāpumiem, par kuriem ziņots OLAF, izskatīt trauksmes celšanas gadījumus, veikt (oficiālas un neoficiālas) procedūras aizskaršanas novēršanai, izskatīt iekšējas un ārējas sūdzības, veikt iekšējas revīzijas, datu aizsardzības speciālistam veicot izmeklēšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu, un veikt iekšējas (IT) drošības izmeklēšanas.

| (6) | ECDC apstrādā vairākas personas datu kategorijas, tostarp ticamus datus (“objektīvos” datus, piemēram, identifikācijas datus, kontaktinformāciju, profesionālos datus, administratīvos datus, datus, kas saņemti no konkrētiem avotiem, elektronisko sakaru un datu plūsmas datus) un/vai nepārbaudītus datus (“subjektīvos” datus, kas būtiski lietai, piemēram, argumentāciju, uzvedības datus, novērtējumus, snieguma un rīcības datus un datus, kas saistīti vai izvirzīti saistībā ar procedūras vai darbības priekšmetu). |
| --- | --- |

(6)

ECDC apstrādā vairākas personas datu kategorijas, tostarp ticamus datus (“objektīvos” datus, piemēram, identifikācijas datus, kontaktinformāciju, profesionālos datus, administratīvos datus, datus, kas saņemti no konkrētiem avotiem, elektronisko sakaru un datu plūsmas datus) un/vai nepārbaudītus datus (“subjektīvos” datus, kas būtiski lietai, piemēram, argumentāciju, uzvedības datus, novērtējumus, snieguma un rīcības datus un datus, kas saistīti vai izvirzīti saistībā ar procedūras vai darbības priekšmetu).

| (7) | ECDC, ko pārstāv tā direktors, darbojas kā datu pārzinis neatkarīgi no tā, vai ECDC iekšienē pārziņa funkcijas ir tālāk deleģētas atbilstoši operatīvajai atbildībai par konkrētām personas datu apstrādes darbībām. |
| --- | --- |

(7)

ECDC, ko pārstāv tā direktors, darbojas kā datu pārzinis neatkarīgi no tā, vai ECDC iekšienē pārziņa funkcijas ir tālāk deleģētas atbilstoši operatīvajai atbildībai par konkrētām personas datu apstrādes darbībām.

| (8) | Personas dati tiek glabāti drošā elektroniskā vidē vai papīra formātā, tādējādi novēršot nelikumīgu piekļuvi datiem vai to nosūtīšanu personām, kurām nav piekļuves tiesību. Apstrādātie personas dati netiek glabāti ilgāk, kā tas ir nepieciešams, un tos glabā atbilstoši mērķiem, kādiem tie tiek apstrādāti, laika posmā, kas norādīts datu aizsardzības paziņojumos, privātuma paziņojumos vai ECDC dokumentos. |
| --- | --- |

(8)

Personas dati tiek glabāti drošā elektroniskā vidē vai papīra formātā, tādējādi novēršot nelikumīgu piekļuvi datiem vai to nosūtīšanu personām, kurām nav piekļuves tiesību. Apstrādātie personas dati netiek glabāti ilgāk, kā tas ir nepieciešams, un tos glabā atbilstoši mērķiem, kādiem tie tiek apstrādāti, laika posmā, kas norādīts datu aizsardzības paziņojumos, privātuma paziņojumos vai ECDC dokumentos.

| (9) | Iekšējie noteikumi ir jāpiemēro visās ECDC īstenotajās apstrādes darbībās, veicot administratīvas izmeklēšanas, izskatot disciplinārlietas, veicot provizoriskas darbības saistībā ar iespējamiem pārkāpumiem, par kuriem ziņots OLAF, izskatot trauksmes celšanas gadījumus, veicot (oficiālas un neoficiālas) procedūras aizskaršanas novēršanai, izskatot iekšējas un ārējas sūdzības, veicot iekšējas revīzijas, datu aizsardzības speciālistam veicot izmeklēšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu, veicot (IT) drošības izmeklēšanas iekšēji vai ar ārēju iesaisti (piemēram, CERT-EU), kā arī saistībā ar darbinieku personīgo lietu apstrādi. |
| --- | --- |

(9)

Iekšējie noteikumi ir jāpiemēro visās ECDC īstenotajās apstrādes darbībās, veicot administratīvas izmeklēšanas, izskatot disciplinārlietas, veicot provizoriskas darbības saistībā ar iespējamiem pārkāpumiem, par kuriem ziņots OLAF, izskatot trauksmes celšanas gadījumus, veicot (oficiālas un neoficiālas) procedūras aizskaršanas novēršanai, izskatot iekšējas un ārējas sūdzības, veicot iekšējas revīzijas, datu aizsardzības speciālistam veicot izmeklēšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu, veicot (IT) drošības izmeklēšanas iekšēji vai ar ārēju iesaisti (piemēram, CERT-EU), kā arī saistībā ar darbinieku personīgo lietu apstrādi.

| (10) | Tie ir jāpiemēro apstrādes darbībām, ko veic pirms iepriekš minēto procedūru uzsākšanas, šo procedūru laikā un šo procedūru rezultātu pārraudzības gaitā. Tas attiecas arī uz palīdzību un sadarbību, ko ECDC ārpus administratīvās izmeklēšanas sniedz valstu iestādēm un starptautiskajām organizācijām. |
| --- | --- |

(10)

Tie ir jāpiemēro apstrādes darbībām, ko veic pirms iepriekš minēto procedūru uzsākšanas, šo procedūru laikā un šo procedūru rezultātu pārraudzības gaitā. Tas attiecas arī uz palīdzību un sadarbību, ko ECDC ārpus administratīvās izmeklēšanas sniedz valstu iestādēm un starptautiskajām organizācijām.

| (11) | Gadījumos, kad piemēro minētos iekšējos noteikumus, ECDC ir pamatoti jāpaskaidro, kādēļ ierobežojumi ir obligāti nepieciešami un samērīgi demokrātiskā sabiedrībā, kā arī jāievēro pamattiesību un pamatbrīvību būtība. |
| --- | --- |

(11)

Gadījumos, kad piemēro minētos iekšējos noteikumus, ECDC ir pamatoti jāpaskaidro, kādēļ ierobežojumi ir obligāti nepieciešami un samērīgi demokrātiskā sabiedrībā, kā arī jāievēro pamattiesību un pamatbrīvību būtība.

| (12) | Šajā saistībā ECDC, ciktāl iespējams, iepriekš minēto procedūru gaitā ir pienākums ievērot datu subjektu pamattiesības, jo īpaši tās, kas attiecas uz tiesībām sniegt informāciju, piekļūt datiem un labot tos, tiesībām uz dzēšanu, apstrādes ierobežošanu, datu subjekta tiesībām uz informēšanu par personas datu aizsardzības pārkāpumu un saziņas konfidencialitāti, kā noteikts Regulā (ES) 2018/1725. |
| --- | --- |

(12)

Šajā saistībā ECDC, ciktāl iespējams, iepriekš minēto procedūru gaitā ir pienākums ievērot datu subjektu pamattiesības, jo īpaši tās, kas attiecas uz tiesībām sniegt informāciju, piekļūt datiem un labot tos, tiesībām uz dzēšanu, apstrādes ierobežošanu, datu subjekta tiesībām uz informēšanu par personas datu aizsardzības pārkāpumu un saziņas konfidencialitāti, kā noteikts Regulā (ES) 2018/1725.

| (13) | Tomēr ECDC var būt pienākums ierobežot datu subjektam sniedzamo informāciju un citas datu subjekta tiesības, lai aizsargātu citu valsts iestāžu veiktās izmeklēšanas un procedūras, bet jo īpaši savas izmeklēšanas, kā arī citu ar izmeklēšanu vai citām procedūrām saistīto personu tiesības. |
| --- | --- |

(13)

Tomēr ECDC var būt pienākums ierobežot datu subjektam sniedzamo informāciju un citas datu subjekta tiesības, lai aizsargātu citu valsts iestāžu veiktās izmeklēšanas un procedūras, bet jo īpaši savas izmeklēšanas, kā arī citu ar izmeklēšanu vai citām procedūrām saistīto personu tiesības.

| (14) | Tādējādi ECDC ir tiesīgs ierobežot informāciju nolūkā aizsargāt izmeklēšanu un citu datu subjektu pamattiesības un pamatbrīvības. |
| --- | --- |

(14)

Tādējādi ECDC ir tiesīgs ierobežot informāciju nolūkā aizsargāt izmeklēšanu un citu datu subjektu pamattiesības un pamatbrīvības.

| (15) | ECDC ir periodiski jāuzrauga, vai nosacījumi, kas pamato ierobežojumu, joprojām ir piemērojami, un jāatceļ ierobežojumi, ciktāl tie vairs nav piemērojami. |
| --- | --- |

(15)

ECDC ir periodiski jāuzrauga, vai nosacījumi, kas pamato ierobežojumu, joprojām ir piemērojami, un jāatceļ ierobežojumi, ciktāl tie vairs nav piemērojami.

| (16) | Pārzinim ir jāsniedz informācija datu aizsardzības speciālistam atlikšanas brīdī un pārskatīšanas laikā, |
| --- | --- |

(16)

Pārzinim ir jāsniedz informācija datu aizsardzības speciālistam atlikšanas brīdī un pārskatīšanas laikā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo lēmumu paredz noteikumus, kas attiecas uz nosacījumiem, saskaņā ar kuriem ECDC atbilstoši 2. punktā izklāstītajām tā procedūrām var ierobežot regulas 14.–21., 35. un 36. pantā, kā arī 4. pantā noteikto tiesību piemērošanu, ievērojot 25. pantu Regulā (ES) 2018/1725.

2.   ECDC administratīvajā darbībā šo lēmumu piemēro ECDC veiktajām personas datu apstrādes darbībām šādiem nolūkiem: veicot administratīvas izmeklēšanas, izskatot disciplinārlietas, veicot provizoriskas darbības saistībā ar iespējamiem pārkāpumiem, par ko ziņots OLAF, izskatot trauksmes celšanas gadījumus, veicot (oficiālas un neoficiālas) procedūras aizskaršanas novēršanai, izskatot iekšējas un ārējas sūdzības, veicot iekšējas revīzijas, datu aizsardzības speciālistam veicot izmeklēšanas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu, un (IT) drošības izmeklēšanas, ko veic iekšēji vai ar ārēju iesaisti (piemēram, CERT-EU), kā arī saistībā ar darbinieku personīgo lietu apstrādi (ja tajās var būt ietverti psiholoģijas vai psihiatrijas dati).

3.   Attiecīgās datu kategorijas ir ticamie dati (“objektīvie” dati, piemēram, identifikācijas dati, kontaktinformācija, profesionālie dati, administratīvie dati, dati, kas saņemti no konkrētiem avotiem, elektronisko sakaru un datu plūsmas dati) un/vai nepārbaudītie dati (“subjektīvie” dati, kas būtiski lietai, piemēram, argumentācija, uzvedības dati, novērtējumi, snieguma un rīcības dati un dati, kas saistīti vai izvirzīti saistībā ar procedūras vai darbības priekšmetu).

4.   Kad ECDC pilda savus pienākumus saistībā ar datu subjekta tiesībām, kā noteikts Regulā (ES) 2018/1725, tas apsver, vai ir piemērojams kāds no minētajā regulā paredzētajiem izņēmumiem.

5.   Ievērojot šajā lēmumā izklāstītos nosacījumus, ierobežojumus var piemērot šādām tiesībām: informācijas sniegšana datu subjektiem, piekļuves tiesības, labošana, dzēšana, apstrādes ierobežošana, datu subjekta informēšana par personas datu aizsardzības pārkāpumu un saziņas konfidencialitāte.

2. pants

Pārziņa un aizsardzības pasākumu specifikācija

1.   Aizsardzības pasākumi, kas paredzēti, lai novērstu datu aizsardzības pārkāpumus, noplūdes vai neatļautu izpaušanu, ir šādi:

| a) | papīra dokumentus glabā drošos skapjos, un tiem var piekļūt tikai pilnvarots personāls; |
| --- | --- |

a)

papīra dokumentus glabā drošos skapjos, un tiem var piekļūt tikai pilnvarots personāls;

| b) | visus elektroniskos datus glabā drošās IT lietojumprogrammās atbilstoši ECDC drošības standartiem, kā arī īpašās elektroniskās mapēs, un tie ir pieejami tikai pilnvarotam personālam. Attiecīgus piekļuves līmeņus piešķir individuāli; |
| --- | --- |

b)

visus elektroniskos datus glabā drošās IT lietojumprogrammās atbilstoši ECDC drošības standartiem, kā arī īpašās elektroniskās mapēs, un tie ir pieejami tikai pilnvarotam personālam. Attiecīgus piekļuves līmeņus piešķir individuāli;

| c) | datubāze ir aizsargāta ar paroli, un tā ir pieejama tikai pilnvarotiem lietotājiem. E-ierakstus glabā drošā vidē, lai nodrošinātu tajā esošo datu konfidencialitāti un privātumu; |
| --- | --- |

c)

datubāze ir aizsargāta ar paroli, un tā ir pieejama tikai pilnvarotiem lietotājiem. E-ierakstus glabā drošā vidē, lai nodrošinātu tajā esošo datu konfidencialitāti un privātumu;

| d) | visām personām, kurām ir piekļuve datiem, ir pienākums ievērot konfidencialitāti. |
| --- | --- |

d)

visām personām, kurām ir piekļuve datiem, ir pienākums ievērot konfidencialitāti.

2.   Apstrādes darbību pārzinis ir ECDC, ko pārstāv tā direktors, kurš var deleģēt pārziņa funkciju. Datu subjektus informē par deleģēto pārzini, izmantojot datu aizsardzības paziņojumus vai ierakstus, kas publicēti ECDC tīmekļa vietnē un/vai iekštīklā.

3.   Personas datu glabāšanas periods, kas minēts 1. panta 3. punktā, nav ilgāks par nepieciešamo un ir atbilstošs mērķiem, kādiem datus apstrādā. Jebkurā gadījumā tas nedrīkst pārsniegt datu aizsardzības paziņojumos, privātuma paziņojumos vai 5. panta 1. punktā minētajos ierakstos noteikto glabāšanas laiku.

4.   Ja ECDC uzskata, ka ir jāpiemēro ierobežojums, tai ir jāapsver datu subjekta tiesību un brīvību apdraudējuma risks, jo īpaši risks attiecībā uz citu datu subjektu tiesībām un brīvībām, kā arī risks, ka ECDC izmeklēšanas vai procedūru sekas tiek atceltas, piemēram, iznīcinot pierādījumus. Riski datu subjekta tiesībām un brīvībām cita starpā galvenokārt attiecas uz reputācijas riskiem un tiesību uz aizstāvību, kā arī tiesību tikt uzklausītam riskiem.

3. pants

Ierobežojumi

1.   
  ECDC jebkādus ierobežojumus piemēro tikai, lai nodrošinātu:

| a) | noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem, tostarp lai pasargātu no draudiem sabiedriskajai drošībai un tos novērstu; |
| --- | --- |

a)

noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem, tostarp lai pasargātu no draudiem sabiedriskajai drošībai un tos novērstu;

| b) | Savienības iestāžu un struktūru (tostarp to elektronisko sakaru tīklu) iekšējo drošību; |
| --- | --- |

b)

Savienības iestāžu un struktūru (tostarp to elektronisko sakaru tīklu) iekšējo drošību;

| c) | reglamentētu profesiju ētikas kodeksu pārkāpumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un saukšanu pie atbildības par tiem; |
| --- | --- |

c)

reglamentētu profesiju ētikas kodeksu pārkāpumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un saukšanu pie atbildības par tiem;

| d) | uzraudzības, pārbaudes vai regulatīvo funkciju, kas – pat ja tikai epizodiski – ir saistīta ar oficiālu pilnvaru īstenošanu a) apakšpunktā minētajos gadījumos; |
| --- | --- |

d)

uzraudzības, pārbaudes vai regulatīvo funkciju, kas – pat ja tikai epizodiski – ir saistīta ar oficiālu pilnvaru īstenošanu a) apakšpunktā minētajos gadījumos;

| e) | datu subjektu vai citu personu tiesību un brīvību aizsardzību. |
| --- | --- |

e)

datu subjektu vai citu personu tiesību un brīvību aizsardzību.

2.   Konkrēti piemērojot 1. punktā aprakstītos mērķus, ECDC var piemērot ierobežojumus attiecībā uz personas datiem, ar kuriem apmainās ar Komisijas dienestiem vai citām Savienības iestādēm, struktūrām, aģentūrām un birojiem, dalībvalstu vai trešo valstu kompetentajām iestādēm vai starptautiskām organizācijām, jo īpaši šādos apstākļos:

| a) | ja Komisijas dienesti vai citas Savienības iestādes, struktūras, aģentūras un biroji varētu ierobežot minēto tiesību un pienākumu īstenošanu, pamatojoties uz citiem Regulas (ES) 2018/1725 25. pantā minētajiem tiesību aktiem, vai saskaņā ar minētās regulas IX nodaļu vai citu Savienības iestāžu, struktūru, aģentūru un biroju dibināšanas aktiem; |
| --- | --- |

a)

ja Komisijas dienesti vai citas Savienības iestādes, struktūras, aģentūras un biroji varētu ierobežot minēto tiesību un pienākumu īstenošanu, pamatojoties uz citiem Regulas (ES) 2018/1725 25. pantā minētajiem tiesību aktiem, vai saskaņā ar minētās regulas IX nodaļu vai citu Savienības iestāžu, struktūru, aģentūru un biroju dibināšanas aktiem;

| b) | ja dalībvalstu kompetentās iestādes varētu ierobežot minēto tiesību un pienākumu īstenošanu, pamatojoties uz aktiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (3) 23. pantā, vai saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem transponēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/680 (4) 13. panta 3. punkts, 15. panta 3. punkts vai 16. panta 3. punkts; |
| --- | --- |

b)

ja dalībvalstu kompetentās iestādes varētu ierobežot minēto tiesību un pienākumu īstenošanu, pamatojoties uz aktiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (3) 23. pantā, vai saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem transponēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/680 (4) 13. panta 3. punkts, 15. panta 3. punkts vai 16. panta 3. punkts;

| c) | ja šo tiesību un pienākumu īstenošana varētu apdraudēt ar ECDC uzdevumiem saistīto sadarbību ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām. |
| --- | --- |

c)

ja šo tiesību un pienākumu īstenošana varētu apdraudēt ar ECDC uzdevumiem saistīto sadarbību ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām.

Pirms ierobežojumu piemērošanas pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minētajos gadījumos ECDC apspriežas ar attiecīgajiem Komisijas dienestiem, Savienības iestādēm, struktūrām, aģentūrām, birojiem vai dalībvalstu kompetentajām iestādēm, ja vien ECDC nav skaidrs, ka ierobežojuma piemērošana ir paredzēta kādā no šajos apakšpunktos minētajiem aktiem.

3.   Jebkurš ierobežojums ir nepieciešams un samērīgs, ņemot vērā riskus, kas apdraud datu subjektu tiesības un brīvības, un ievērojot pamattiesību un pamatbrīvību būtību demokrātiskā sabiedrībā.

4.   Ja tiek apsvērta ierobežojuma piemērošana, jāveic nepieciešamības un samērīguma tests, pamatojoties uz spēkā esošajiem noteikumiem. To katrā atsevišķā gadījumā dokumentē, izmantojot iekšēju novērtējuma ziņojumu pārskatatbildības nolūkos.

5.   Ierobežojumus atceļ, tiklīdz vairs nepastāv apstākļi, kas tos pamato, jo īpaši ja tiek uzskatīts, ka ierobežoto tiesību īstenošana vairs neatcels piemērotā ierobežojuma sekas vai tam nebūs negatīvas ietekmes uz citu datu subjektu tiesībām vai brīvībām.

4. pants

Pārskatīšana, ko veic datu aizsardzības speciālists

1.   ECDC bez nepamatotas kavēšanās informē ECDC datu aizsardzības speciālistu (“DAS”) ikreiz, kad pārzinis ierobežo datu subjektu tiesību piemērošanu vai pagarina ierobežojuma darbību saskaņā ar šo lēmumu. Pārzinis nodrošina DAS piekļuvi ierakstam, kas satur ierobežojuma nepieciešamības un samērīguma novērtējumu, un dokumentē datumu, kad DAS ticis informēts par ierakstu.

2.   DAS var rakstveidā pieprasīt pārzinim pārskatīt ierobežojumu piemērošanu. Pārzinis rakstveidā informē DAS par pieprasītās pārskatīšanas iznākumu.

3.   Pārzinis informē DAS, kad ierobežojums ir atcelts.

5. pants

Informācijas sniegšana datu subjektiem

1.   Attiecīgi pamatotos gadījumos un saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem pārzinis var ierobežot tiesības uz informāciju šādu apstrādes darbību kontekstā:

| a) | veicot administratīvu izmeklēšanu un izskatot disciplinārlietas; |
| --- | --- |

a)

veicot administratīvu izmeklēšanu un izskatot disciplinārlietas;

| b) | veicot provizoriskas darbības saistībā ar iespējamiem pārkāpumiem, par kuriem ziņots OLAF; |
| --- | --- |

b)

veicot provizoriskas darbības saistībā ar iespējamiem pārkāpumiem, par kuriem ziņots OLAF;

| c) | izskatot trauksmes celšanas procedūras; |
| --- | --- |

c)

izskatot trauksmes celšanas procedūras;

| d) | izskatot (oficiālas un neoficiālas) procedūras aizskaršanas novēršanai; |
| --- | --- |

d)

izskatot (oficiālas un neoficiālas) procedūras aizskaršanas novēršanai;

| e) | izskatot iekšējas un ārējas sūdzības; |
| --- | --- |

e)

izskatot iekšējas un ārējas sūdzības;

| f) | veicot iekšējas revīzijas; |
| --- | --- |

f)

veicot iekšējas revīzijas;

| g) | datu aizsardzības speciālistam veicot izmeklēšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

g)

datu aizsardzības speciālistam veicot izmeklēšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu;

| h) | veicot (IT) drošības izmeklēšanu iekšēji vai ar ārēju iesaisti (piemēram, CERT-EU). |
| --- | --- |

h)

veicot (IT) drošības izmeklēšanu iekšēji vai ar ārēju iesaisti (piemēram, CERT-EU).

ECDC datu aizsardzības paziņojumos, privātuma paziņojumos un ierakstos Regulas (ES) 2018/1725 31. panta nozīmē, kas publicēti tā tīmekļa vietnē un/vai iekštīklā, informējot datu subjektus par viņu tiesībām saistībā ar konkrētu procedūru, iekļauj informāciju par šo tiesību iespējamo ierobežošanu. Informācijā norāda tiesības, kas var tikt ierobežotas, iemeslus un iespējamo ierobežojuma ilgumu.

2.   Neskarot 3. punkta noteikumus, ECDC, ja tas ir samērīgi, bez nepamatotas kavēšanās un rakstveidā arī informē individuāli visus datu subjektus, kurus uzskata par personām, ko skar konkrētās apstrādes darbības, par esošiem vai paredzamiem to tiesību ierobežojumiem.

3.   Ja ECDC pilnīgi vai daļēji ierobežo informācijas sniegšanu 2. punktā minētajiem datu subjektiem, tas sagatavo ierakstu par ierobežojuma pamatojumu, juridisko pamatojumu saskaņā ar šā lēmuma 3. pantu, tostarp novērtējumu par ierobežojuma nepieciešamību un samērīgumu.

Ierakstu un attiecīgā gadījumā dokumentus, kuros ir fiksēti attiecīgie faktu un juridiskie elementi, reģistrē. Tos pēc pieprasījuma dara pieejamus Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam.

4.   Šā panta 3. punktā minēto ierobežojumu turpina piemērot tik ilgi, kamēr pastāv to pamatojošie iemesli.

Ja ierobežojumu pamatojošie iemesli vairs nepastāv, ECDC sniedz datu subjektam informāciju par galvenajiem iemesliem, ar kuriem pamatota ierobežojuma piemērošana. Vienlaikus ECDC informē datu subjektu par tiesībām jebkurā laikā iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai lūgt Eiropas Savienības Tiesu piemērot tiesiskās aizsardzības līdzekli.

ECDC pēc attiecīgā ierobežojuma pieņemšanas ik pēc sešiem mēnešiem pārskata tā piemērošanu un to dara arī attiecīgās lietas izpētes, procedūras vai izmeklēšanas noslēgumā. Pēc tam pārzinis reizi sešos mēnešos pārliecinās, vai ir nepieciešams attiecīgo ierobežojumu uzturēt spēkā.

6. pants

Datu subjekta piekļuves tiesības

1.   Pienācīgi pamatotos gadījumos un saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem pārzinis var ierobežot tiesības uz piekļuvi šādu apstrādes darbību kontekstā, ja tas ir nepieciešams un samērīgi:

| a) | veicot administratīvu izmeklēšanu un izskatot disciplinārlietas; |
| --- | --- |

a)

veicot administratīvu izmeklēšanu un izskatot disciplinārlietas;

| b) | veicot provizoriskas darbības saistībā ar iespējamiem pārkāpumiem, par kuriem ziņots OLAF; |
| --- | --- |

b)

veicot provizoriskas darbības saistībā ar iespējamiem pārkāpumiem, par kuriem ziņots OLAF;

| c) | izskatot trauksmes celšanas procedūras; |
| --- | --- |

c)

izskatot trauksmes celšanas procedūras;

| d) | izskatot (oficiālas un neoficiālas) procedūras aizskaršanas novēršanai; |
| --- | --- |

d)

izskatot (oficiālas un neoficiālas) procedūras aizskaršanas novēršanai;

| e) | izskatot iekšējas un ārējas sūdzības; |
| --- | --- |

e)

izskatot iekšējas un ārējas sūdzības;

| f) | veicot iekšējas revīzijas; |
| --- | --- |

f)

veicot iekšējas revīzijas;

| g) | datu aizsardzības speciālistam veicot izmeklēšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

g)

datu aizsardzības speciālistam veicot izmeklēšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu;

| h) | veicot (IT) drošības izmeklēšanu iekšēji vai ar ārēju iesaisti (piemēram, CERT-EU); |
| --- | --- |

h)

veicot (IT) drošības izmeklēšanu iekšēji vai ar ārēju iesaisti (piemēram, CERT-EU);

| i) | saistībā ar tiešu piekļuvi dokumentiem, kas attiecas uz medicīniskiem psiholoģijas vai psihiatrijas datiem un ir iekļauti ECDC darbinieku personīgajās lietās. |
| --- | --- |

i)

saistībā ar tiešu piekļuvi dokumentiem, kas attiecas uz medicīniskiem psiholoģijas vai psihiatrijas datiem un ir iekļauti ECDC darbinieku personīgajās lietās.

Ja datu subjekti saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 17. pantu pieprasa piekļuvi saviem personas datiem, kas apstrādāti saistībā ar vienu vai vairākiem konkrētiem gadījumiem vai noteiktu apstrādes darbību, ECDC savu novērtējumu par šo pieprasījumu attiecina tikai uz šādiem personas datiem.

2.   Ja ECDC pilnīgi vai daļēji ierobežo Regulas (ES) 2018/1725 17. pantā minētās piekļuves tiesības, tas veic šādus pasākumus:

| a) | savā atbildē uz pieprasījumu tas informē attiecīgo datu subjektu par piemēroto ierobežojumu un tā galvenajiem iemesliem, kā arī par iespēju iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai lūgt Eiropas Savienības Tiesu piemērot tiesiskās aizsardzības līdzekli; |
| --- | --- |

a)

savā atbildē uz pieprasījumu tas informē attiecīgo datu subjektu par piemēroto ierobežojumu un tā galvenajiem iemesliem, kā arī par iespēju iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai lūgt Eiropas Savienības Tiesu piemērot tiesiskās aizsardzības līdzekli;

| b) | tas iekšējā novērtējumā dokumentē ierobežojuma iemeslus, tostarp novērtē ierobežojuma nepieciešamību, samērīgumu un tā piemērošanas ilgumu. |
| --- | --- |

b)

tas iekšējā novērtējumā dokumentē ierobežojuma iemeslus, tostarp novērtē ierobežojuma nepieciešamību, samērīgumu un tā piemērošanas ilgumu.

Šā punkta a) apakšpunktā minēto informācijas sniegšanu var atlikt, izlaist vai atteikt, ja tādā veidā tiktu atceltas ierobežojuma sekas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 8. punktu.

ECDC pēc attiecīgā ierobežojuma pieņemšanas ik pēc sešiem mēnešiem pārskata tā piemērošanu un to dara arī attiecīgās izmeklēšanas noslēgumā. Pēc tam pārzinis reizi sešos mēnešos pārliecinās, vai ir nepieciešams attiecīgo ierobežojumu uzturēt spēkā.

3.   Ierakstu un attiecīgā gadījumā dokumentus, kuros ir fiksēti attiecīgie faktu un juridiskie elementi, reģistrē. Tos pēc pieprasījuma dara pieejamus Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam.

7. pants

Tiesības uz labošanu, dzēšanu un apstrādes ierobežošanu

1.   Pienācīgi pamatotos gadījumos un saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem pārzinis var ierobežot tiesības uz labošanu, dzēšanu un ierobežošanu šādu apstrādes darbību kontekstā, ja tas ir nepieciešams un samērīgi:

| a) | veicot administratīvu izmeklēšanu un izskatot disciplinārlietas; |
| --- | --- |

a)

veicot administratīvu izmeklēšanu un izskatot disciplinārlietas;

| b) | veicot provizoriskas darbības saistībā ar iespējamiem pārkāpumiem, par kuriem ziņots OLAF; |
| --- | --- |

b)

veicot provizoriskas darbības saistībā ar iespējamiem pārkāpumiem, par kuriem ziņots OLAF;

| c) | izskatot trauksmes celšanas procedūras; |
| --- | --- |

c)

izskatot trauksmes celšanas procedūras;

| d) | izskatot (oficiālas un neoficiālas) procedūras aizskaršanas novēršanai; |
| --- | --- |

d)

izskatot (oficiālas un neoficiālas) procedūras aizskaršanas novēršanai;

| e) | izskatot iekšējas un ārējas sūdzības; |
| --- | --- |

e)

izskatot iekšējas un ārējas sūdzības;

| f) | veicot iekšējas revīzijas; |
| --- | --- |

f)

veicot iekšējas revīzijas;

| g) | datu aizsardzības speciālistam veicot izmeklēšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

g)

datu aizsardzības speciālistam veicot izmeklēšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu;

| h) | veicot (IT) drošības izmeklēšanu iekšēji vai ar ārēju iesaisti (piemēram, CERT-EU). |
| --- | --- |

h)

veicot (IT) drošības izmeklēšanu iekšēji vai ar ārēju iesaisti (piemēram, CERT-EU).

2.   Ja ECDC pilnīgi vai daļēji ierobežo Regulas (ES) 2018/1725 18. pantā, 19. panta 1. punktā un 20. panta 1. punktā minēto tiesību uz labošanu, dzēšanu un apstrādes ierobežošanu piemērošanu, tas veic šā lēmuma 6. panta 2. punktā minētos pasākumus un reģistrē ierakstu saskaņā ar tā 6. panta 3. punktu.

8. pants

Datu subjekta informēšana par personas datu aizsardzības pārkāpumu un elektroniskās saziņas konfidencialitāte

1.   Pienācīgi pamatotos gadījumos un saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem pārzinis var ierobežot tiesības tikt informētam par personas datu aizsardzības pārkāpumu šādu apstrādes darbību kontekstā, ja tas ir nepieciešams un samērīgi:

| a) | veicot administratīvu izmeklēšanu un izskatot disciplinārlietas; |
| --- | --- |

a)

veicot administratīvu izmeklēšanu un izskatot disciplinārlietas;

| b) | veicot provizoriskas darbības saistībā ar iespējamiem pārkāpumiem, par kuriem ziņots OLAF; |
| --- | --- |

b)

veicot provizoriskas darbības saistībā ar iespējamiem pārkāpumiem, par kuriem ziņots OLAF;

| c) | izskatot trauksmes celšanas procedūras; |
| --- | --- |

c)

izskatot trauksmes celšanas procedūras;

| d) | izskatot (oficiālas un neoficiālas) procedūras aizskaršanas novēršanai; |
| --- | --- |

d)

izskatot (oficiālas un neoficiālas) procedūras aizskaršanas novēršanai;

| e) | izskatot iekšējas un ārējas sūdzības; |
| --- | --- |

e)

izskatot iekšējas un ārējas sūdzības;

| f) | veicot iekšējas revīzijas; |
| --- | --- |

f)

veicot iekšējas revīzijas;

| g) | datu aizsardzības speciālistam veicot izmeklēšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

g)

datu aizsardzības speciālistam veicot izmeklēšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu;

| h) | veicot (IT) drošības izmeklēšanu iekšēji vai ar ārēju iesaisti (piemēram, CERT-EU). |
| --- | --- |

h)

veicot (IT) drošības izmeklēšanu iekšēji vai ar ārēju iesaisti (piemēram, CERT-EU).

2.   Pienācīgi pamatotos gadījumos un saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem pārzinis var ierobežot tiesības uz elektroniskās saziņas konfidencialitāti šādu apstrādes darbību kontekstā, ja tas ir nepieciešams un samērīgi:

| a) | veicot administratīvu izmeklēšanu un izskatot disciplinārlietas; |
| --- | --- |

a)

veicot administratīvu izmeklēšanu un izskatot disciplinārlietas;

| b) | veicot provizoriskas darbības saistībā ar iespējamiem pārkāpumiem, par kuriem ziņots OLAF; |
| --- | --- |

b)

veicot provizoriskas darbības saistībā ar iespējamiem pārkāpumiem, par kuriem ziņots OLAF;

| c) | izskatot trauksmes celšanas procedūras; |
| --- | --- |

c)

izskatot trauksmes celšanas procedūras;

| d) | izskatot oficiālas procedūras aizskaršanas novēršanai; |
| --- | --- |

d)

izskatot oficiālas procedūras aizskaršanas novēršanai;

| e) | izskatot iekšējas un ārējas sūdzības; |
| --- | --- |

e)

izskatot iekšējas un ārējas sūdzības;

| f) | veicot (IT) drošības izmeklēšanu iekšēji vai ar ārēju iesaisti (piemēram, CERT-EU). |
| --- | --- |

f)

veicot (IT) drošības izmeklēšanu iekšēji vai ar ārēju iesaisti (piemēram, CERT-EU).

3.   Ja ECDC ierobežo Regulas (ES) 2018/1725 35. un 36. pantā minēto datu subjekta informēšanu par personas datu aizsardzības pārkāpumu vai elektroniskās saziņas konfidencialitāti, tas sagatavo ierakstu par ierobežojuma iemesliem un tos reģistrē saskaņā ar šā lēmuma 5. panta 3. punktu. Piemēro šā lēmuma 5. panta 4. punktu.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Stokholmā, 2019. gada 9. septembrī

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra vārdā –

valdes priekšsēdētāja

Anni VIROLAINEN-JULKUNEN

---

(1)  
  OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.

1

(2)  
  OV L 142, 30.4.2004., 1. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīva (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.)

4

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 31.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 98/45 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 98/45

---

ES UN MAROKAS KARALISTES ASOCIĀCIJAS KOMITEJAS LĒMUMS NR. 1/2020

(2020. gada 16. marts)

par informācijas apmaiņu starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, lai novērtētu nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā par grozījumu izdarīšanu 1. un 4. protokolā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, ietekmi [2020/468]

ES UN MAROKAS KARALISTES ASOCIĀCIJAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu 1996. gada 26. februāra nolīgumu par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, un jo īpaši tā 83. pantu,

ņemot vērā 2018. gada 25. oktobra Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par grozījumu izdarīšanu 1. un 4. protokolā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses,

tā kā:

| (1) | Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par grozījumu izdarīšanu 1. un 4. protokolā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (“nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā”), stājās spēkā 2019. gada 19. jūlijā. |
| --- | --- |

(1)

Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par grozījumu izdarīšanu 1. un 4. protokolā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (“nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā”), stājās spēkā 2019. gada 19. jūlijā.

| (2) | Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā tika noslēgts, neskarot attiecīgi Eiropas Savienības nostāju par Rietumsahāras statusu un Marokas Karalistes nostāju par minēto reģionu. |
| --- | --- |

(2)

Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā tika noslēgts, neskarot attiecīgi Eiropas Savienības nostāju par Rietumsahāras statusu un Marokas Karalistes nostāju par minēto reģionu.

| (3) | Ar nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā Rietumsahāras izcelsmes ražojumiem, kuri ir pakļauti Marokas Karalistes muitas iestāžu kontrolei, tiek piemērotas tādas pašas tirdzniecības preferences kā tās, ko Eiropas Savienība piešķir ražojumiem, uz kuriem attiecas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (“Asociācijas nolīgums”). |
| --- | --- |

(3)

Ar nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā Rietumsahāras izcelsmes ražojumiem, kuri ir pakļauti Marokas Karalistes muitas iestāžu kontrolei, tiek piemērotas tādas pašas tirdzniecības preferences kā tās, ko Eiropas Savienība piešķir ražojumiem, uz kuriem attiecas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (“Asociācijas nolīgums”).

| (4) | Ievērojot partnerības principu un lai ļautu Pusēm novērtēt nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā ietekmi, jo īpaši uz ilgtspējīgu attīstību, un konkrētāk ieguvumus attiecīgajiem iedzīvotājiem un attiecīgo teritoriju dabas resursu izmantošanu, Eiropas Savienība un Maroka ir vienojušās vismaz reizi gadā apmainīties ar informāciju Asociācijas komitejā. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot partnerības principu un lai ļautu Pusēm novērtēt nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā ietekmi, jo īpaši uz ilgtspējīgu attīstību, un konkrētāk ieguvumus attiecīgajiem iedzīvotājiem un attiecīgo teritoriju dabas resursu izmantošanu, Eiropas Savienība un Maroka ir vienojušās vismaz reizi gadā apmainīties ar informāciju Asociācijas komitejā.

| (5) | Šā novērtējuma īpašā kārtība ir jāpieņem Asociācijas komitejā, |
| --- | --- |

(5)

Šā novērtējuma īpašā kārtība ir jāpieņem Asociācijas komitejā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Ievērojot partnerības principu un lai Puses varētu novērtēt nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā ietekmi uz ilgtspējīgu attīstību tā piemērošanas laikā, Eiropas Savienība un Marokas Karaliste vienojas katru gadu Asociācijas komitejā savstarpēji apmainīties ar informāciju.

2.   Eiropas Savienība un Marokas Karaliste apmainās ar datiem, ko uzskata par būtiskiem galvenajās attiecīgajās darbības nozarēs, kā arī ar statistikas, ekonomikas, sociālo un vides informāciju, jo īpaši par nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā sniegtajiem ieguvumiem attiecīgajiem iedzīvotājiem un attiecīgo teritoriju dabas resursu izmantošanu. Būtiskās informācijas saraksts ir iekļauts šā lēmuma pielikumā.

Šī apmaiņa notiks, pamatojoties uz rakstisku paziņojumu, ko nosūta ne vēlāk kā katra gada marta beigās; šim paziņojumam var sekot pieprasījumi sniegt skaidrojumus un papildu jautājumi par šajā lēmumā noteiktajām tēmām. Atbildes tiks sniegtas ne vēlāk kā katra gada jūnija beigās.

3.   Turklāt, ievērojot partnerības principu un lai Puses varētu novērtēt nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā ietekmi, Puses vienojas, ka Marokas Karaliste, pamatojoties uz jau esošajām informācijas sistēmām, var pieprasīt Eiropas Savienībai informāciju par konkrētu Marokas Karalistei īpaši interesējošu ražojumu kategoriju ražošanu un tirdzniecību.

Šajā nolūkā Marokas Karaliste savu pieprasījumu Eiropas Savienībai nosūtīs rakstiski ne vēlāk kā katra gada marta beigās; šim paziņojumam var sekot pieprasījumi sniegt skaidrojumus un papildu jautājumi. Atbildes tiks sniegtas ne vēlāk kā katra gada jūnija beigās.

4.   Šo apmaiņu Puses Asociācijas komitejā īstenos reizi gadā.

5.   Protokolu, kas ietver Asociācijas komitejas secinājumus, Puses apstiprina līdz tā mēneša beigām, kurš seko mēnesim, kurā notika sanāksme.

2. pants

Pielikums ir šā lēmuma sastāvdaļa.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2020. gada 16. martā

ES un Marokas Karalistes Asociācijas komitejas vārdā

R. GILI

---

PIELIKUMS

BŪTISKA INFORMĀCIJA, UZ KURU ATTIECAS NOLĪGUMĀ VĒSTUĻU APMAIŅAS VEIDĀ PAREDZĒTĀ INFORMĀCIJAS APMAIŅA

Informācijai, ar kuru apmainās, jāļauj īstenot ziņojumu, kuru Komisijas dienesti 2018. gada 11. jūnijā sagatavoja kopīgi ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) (1). Tāpat informācijas apmaiņā jāietver detalizēta informācija, kas ļauj novērtēt nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā ietekmi tā īstenošanas laikā, tostarp vispārīga informācija par attiecīgajām teritorijām un to iedzīvotājiem. Šī informācija ir paredzēta vienīgi tam, lai veiktu novērtējumu un izstrādātu minētā Komisijas dienestu un EĀDD ziņojuma atjauninājumus. Būtiskās informācijas piemēri ir šādi.

| 1. | Marokas Karalistes sniegtā informācija:






  a) | Vispārīga informācija:






  - | Sociālekonomiskā statistika un vides statistika. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Marokas Karalistes sniegtā informācija:

a)

Vispārīga informācija:

*

Sociālekonomiskā statistika un vides statistika.

| b) | Informācija par galvenajām ekonomikas nozarēm, kurās notiek eksports:






  - | ražošana pa ražojumu veidiem, |
| --- | --- | --- |

b)

Informācija par galvenajām ekonomikas nozarēm, kurās notiek eksports:

*

ražošana pa ražojumu veidiem,

| * | izmantotā platība un novāktais apjoms, |
| --- | --- |

*

izmantotā platība un novāktais apjoms,

| * | eksports uz Eiropas Savienību pēc apjoma un vērtības, |
| --- | --- |

*

eksports uz Eiropas Savienību pēc apjoma un vērtības,

| * | vietējo ekonomikas dalībnieku darbības, kas saistītas ar nozarēm, uz kurām attiecas nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā un radītās darbavietas; |
| --- | --- |

*

vietējo ekonomikas dalībnieku darbības, kas saistītas ar nozarēm, uz kurām attiecas nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā un radītās darbavietas;

| * | resursu ilgtspējīga apsaimniekošana; |
| --- | --- |

*

resursu ilgtspējīga apsaimniekošana;

| * | ražošanas iestādes. |
| --- | --- |

*

ražošanas iestādes.

| 2. | ES sniegtā informācija:
  Informācija par to ražojumu tirdzniecību, kas eksportēti uz Marokas Karalisti, pa muitas tarifu kodiem, pēc apjoma un vērtības, un, ciktāl šie dati ir pieejami, par konkrētu ražojumu ražošanu. |
| --- | --- |

2.

ES sniegtā informācija:

Informācija par to ražojumu tirdzniecību, kas eksportēti uz Marokas Karalisti, pa muitas tarifu kodiem, pēc apjoma un vērtības, un, ciktāl šie dati ir pieejami, par konkrētu ražojumu ražošanu.

| 3. | Cita būtiska informācija:
  Kā paredzēts sarakstē starp Eiropas Komisiju un Marokas Karalistes pārstāvniecību Eiropas Savienībā 2018. gada 6. decembrī, Marokas Karaliste izveido mehānismu, lai vāktu informāciju par eksportu, uz ko attiecas Asociācijas nolīgums, kurš grozīts ar vēstuļu apmaiņu, un šis mehānisms nodrošinās sistemātisku un regulāru informāciju un katru mēnesi darīs pieejamus precīzus datus, kuri sniegs Eiropas Savienībai pārredzamu un uzticamu informāciju par šā eksporta uz Savienību (pa reģioniem) izcelsmi (2). Eiropas Komisijai būs tieša piekļuve šiem datiem, ar kuriem tā dalīsies ar Eiropas Savienības dalībvalstu muitas iestādēm.
  No savas puses Marokas Karaliste sniegs pārredzamu un uzticamu statistiko informāciju par Eiropas Savienības eksportu uz Marokas Karalisti. |
| --- | --- |

3.

Cita būtiska informācija:

Kā paredzēts sarakstē starp Eiropas Komisiju un Marokas Karalistes pārstāvniecību Eiropas Savienībā 2018. gada 6. decembrī, Marokas Karaliste izveido mehānismu, lai vāktu informāciju par eksportu, uz ko attiecas Asociācijas nolīgums, kurš grozīts ar vēstuļu apmaiņu, un šis mehānisms nodrošinās sistemātisku un regulāru informāciju un katru mēnesi darīs pieejamus precīzus datus, kuri sniegs Eiropas Savienībai pārredzamu un uzticamu informāciju par šā eksporta uz Savienību (pa reģioniem) izcelsmi (2). Eiropas Komisijai būs tieša piekļuve šiem datiem, ar kuriem tā dalīsies ar Eiropas Savienības dalībvalstu muitas iestādēm.

No savas puses Marokas Karaliste sniegs pārredzamu un uzticamu statistiko informāciju par Eiropas Savienības eksportu uz Marokas Karalisti.

---

(1)  
  “Ziņojums par labumu, ko Rietumsahāras iedzīvotājiem sniegtu tarifa preferenču attiecināšana uz Rietumsahāras izcelsmes izstrādājumiem, un par apspriešanos ar šiem iedzīvotājiem”, publicēts 11.6.2018. (SWD (2018) 346 final).

(2)  NB: šis mehānisms darbojas kopš 2019. gada 1. oktobra.

---