# Uradni list L 141/2020

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 141 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 635. maj 2020 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 141

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 635. maj 2020

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/611 z dne 30. aprila 2020 o ponovni uvedbi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo Sveta (ES) št. 91/2009 o uvozu nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, poslanih iz Malezije, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Malezije ali ne | 1 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije (EU) 2020/612 z dne 4. maja 2020 o spremembi Direktive 2006/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vozniških dovoljenjih (
  1
  ) | 9 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2020/613 z dne 7. februarja 2020 o ukrepu SA.17653 – C36/2007 (ex NN 25/2007), ki ga je Nemčija izvedla za podjetje Deutsche Post AG
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 593)

   (
  1
  ) | 12 |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2020/614 z dne 30. aprila 2020 o spremembi Sklepa (EU) 2019/1311 o tretji seriji ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja (ECB/2020/25) | 28 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/611 z dne 30. aprila 2020 o ponovni uvedbi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo Sveta (ES) št. 91/2009 o uvozu nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, poslanih iz Malezije, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Malezije ali ne

1

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije (EU) 2020/612 z dne 4. maja 2020 o spremembi Direktive 2006/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vozniških dovoljenjih (
  1
  )

1

9

SKLEPI

*

Sklep Komisije (EU) 2020/613 z dne 7. februarja 2020 o ukrepu SA.17653 – C36/2007 (ex NN 25/2007), ki ga je Nemčija izvedla za podjetje Deutsche Post AG
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 593)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 593)

1

12

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2020/614 z dne 30. aprila 2020 o spremembi Sklepa (EU) 2019/1311 o tretji seriji ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja (ECB/2020/25)

28

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (EU) 2020/171 z dne 6. februarja 2020 o spremembi Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ( UL L 35 7.2.2020 ) | 37 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Komisije (EU) 2020/171 z dne 6. februarja 2020 o spremembi Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ( UL L 35 7.2.2020 )

( UL L 35 7.2.2020 )

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 5.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 141/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/611

z dne 30. aprila 2020

o ponovni uvedbi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo Sveta (ES) št. 91/2009 o uvozu nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, poslanih iz Malezije, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Malezije ali ne

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU),

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), ter zlasti členov 13 in 14(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 91/2009 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: Kitajska). Ti ukrepi se v nadaljnjem besedilu imenujejo „prvotni ukrepi“, preiskava, ki je privedla do teh ukrepov, pa je v nadaljnjem besedilu „prvotna preiskava“. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 91/2009 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: Kitajska). Ti ukrepi se v nadaljnjem besedilu imenujejo „prvotni ukrepi“, preiskava, ki je privedla do teh ukrepov, pa je v nadaljnjem besedilu „prvotna preiskava“.

2

| (2) | Po uvedbi dokončne protidampinške dajatve je Komisija prejela dokaze o izogibanju tem ukrepom s pretovarjanjem prek Malezije. |
| --- | --- |

(2)

Po uvedbi dokončne protidampinške dajatve je Komisija prejela dokaze o izogibanju tem ukrepom s pretovarjanjem prek Malezije.

| (3) | Zato je Komisija 28. novembra 2010 z Uredbo (EU) št. 966/2010 (3) začela preiskavo glede morebitnega izogibanja protidampinškim ukrepom, uvedenim z Uredbo Sveta (ES) št. 91/2009 (v nadaljnjem besedilu: preiskava proti izogibanju). |
| --- | --- |

(3)

Zato je Komisija 28. novembra 2010 z Uredbo (EU) št. 966/2010 (3) začela preiskavo glede morebitnega izogibanja protidampinškim ukrepom, uvedenim z Uredbo Sveta (ES) št. 91/2009 (v nadaljnjem besedilu: preiskava proti izogibanju).

3

| (4) | Svet je 26. julija 2011 z Izvedbeno uredbo (EU) št. 723/2011 (4) (v nadaljnjem besedilu: uredba proti izogibanju) razširil protidampinško dajatev, uvedeno z Uredbo (ES) št. 91/2009, na nekatere pritrdilne elemente iz železa ali jekla, poslane iz Malezije, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Malezije ali ne. |
| --- | --- |

(4)

Svet je 26. julija 2011 z Izvedbeno uredbo (EU) št. 723/2011 (4) (v nadaljnjem besedilu: uredba proti izogibanju) razširil protidampinško dajatev, uvedeno z Uredbo (ES) št. 91/2009, na nekatere pritrdilne elemente iz železa ali jekla, poslane iz Malezije, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Malezije ali ne.

4

| (5) | Komisija je 27. februarja 2016 z Uredbo (EU) 2016/278 (5) razveljavila dokončno protidampinško dajatev, uvedeno z Uredbo (ES) št. 91/2009, kakor je bila razširjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 723/2011. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 27. februarja 2016 z Uredbo (EU) 2016/278 (5) razveljavila dokončno protidampinško dajatev, uvedeno z Uredbo (ES) št. 91/2009, kakor je bila razširjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 723/2011.

5

| (6) | Sodišče je v zadevi C-644/17, Eurobolt, z dne 3. julija 2019 (6) Izvedbeno uredbo (EU) št. 723/2011 razglasilo za neveljavno, ker je bila sprejeta v nasprotju s postopkom posvetovanja iz člena 15(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (7). |
| --- | --- |

(6)

Sodišče je v zadevi C-644/17, Eurobolt, z dne 3. julija 2019 (6) Izvedbeno uredbo (EU) št. 723/2011 razglasilo za neveljavno, ker je bila sprejeta v nasprotju s postopkom posvetovanja iz člena 15(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (7).

6

7

2.   IZVRŠEVANJE SODBE SODIŠČA V ZADEVI C-644/17, EUROBOLT

IZVRŠEVANJE SODBE SODIŠČA V ZADEVI C-644/17, EUROBOLT

| (7) | Po mnenju Sodišča pomeni zahteva, da se Svetovalnemu odboru predložijo vse relevantne informacije najmanj 10 delovnih dni pred njegovim sestankom, kot je določeno v členu 15(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009, bistveno postopkovno zahtevo, katere kršitev povzroči neveljavnost zadevnega akta (8). Po mnenju Sodišča je bila ta določba kršena, ker pripombe družbe Eurobolt, nizozemskega uvoznika pritrdilnih elementov iz Malezije, niso bile posredovane državam članicam najpozneje 10 delovnih dni pred sestankom Svetovalnega odbora. |
| --- | --- |

(7)

Po mnenju Sodišča pomeni zahteva, da se Svetovalnemu odboru predložijo vse relevantne informacije najmanj 10 delovnih dni pred njegovim sestankom, kot je določeno v členu 15(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009, bistveno postopkovno zahtevo, katere kršitev povzroči neveljavnost zadevnega akta (8). Po mnenju Sodišča je bila ta določba kršena, ker pripombe družbe Eurobolt, nizozemskega uvoznika pritrdilnih elementov iz Malezije, niso bile posredovane državam članicam najpozneje 10 delovnih dni pred sestankom Svetovalnega odbora.

8

| (8) | Institucije Unije morajo v skladu s členom 266 PDEU sprejeti ustrezne ukrepe za izvršitev sodbe Sodišča Evropske unije. Komisija je zato 27. avgusta 2019 ponovno začela preiskavo proti izogibanju, da bi odpravila nezakonitost, ki jo je ugotovilo Sodišče (9). |
| --- | --- |

(8)

Institucije Unije morajo v skladu s členom 266 PDEU sprejeti ustrezne ukrepe za izvršitev sodbe Sodišča Evropske unije. Komisija je zato 27. avgusta 2019 ponovno začela preiskavo proti izogibanju, da bi odpravila nezakonitost, ki jo je ugotovilo Sodišče (9).

9

| (9) | Ponovni začetek preiskave proti izogibanju je bil omejen na izvrševanje sodbe Sodišča v zadevi C-644/17, Eurobolt, in sicer zagotovitev izpolnjevanja vseh postopkovnih zahtev, ki izhajajo iz postopka Svetovalnega odbora iz člena 15(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (10). Ta postopek je bil medtem nadomeščen s postopkom odborova za pregled iz člena 5 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (11). |
| --- | --- |

(9)

Ponovni začetek preiskave proti izogibanju je bil omejen na izvrševanje sodbe Sodišča v zadevi C-644/17, Eurobolt, in sicer zagotovitev izpolnjevanja vseh postopkovnih zahtev, ki izhajajo iz postopka Svetovalnega odbora iz člena 15(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (10). Ta postopek je bil medtem nadomeščen s postopkom odborova za pregled iz člena 5 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (11).

10

11

| (10) | V zvezi s tem je treba poudariti, da se akti Evropske unije sprejemajo v skladu s postopkovnimi pravili, ki veljajo ob njihovem sprejetju. Člen 15(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 je bil v obliki, v kakršni je bil v času prvotne preiskave, razveljavljen. Zato se lahko postopek, kot je zadevni ponovni začetek preiskave proti izogibanju, ki se je začel v skladu s členom 13(3) Uredbe (ES) št. 1225/2009, od razveljavitve člena 15(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 v obliki, v kakršni je bil ob sprejetju Izvedbene uredbe (EU) št. 723/2011, zaključi le na podlagi trenutno veljavnega postopka odbora za uvedbo ukrepov proti izogibanju (12). V skladu s členom 15(3) Uredbe (ES) št. 1225/2009, kakor je bila spremenjena in kodificirana z Uredbo (EU) 2016/1036, je postopek, ki ga je treba uporabiti za ponovni začetek preiskave, postopek iz člena 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. |
| --- | --- |

(10)

V zvezi s tem je treba poudariti, da se akti Evropske unije sprejemajo v skladu s postopkovnimi pravili, ki veljajo ob njihovem sprejetju. Člen 15(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 je bil v obliki, v kakršni je bil v času prvotne preiskave, razveljavljen. Zato se lahko postopek, kot je zadevni ponovni začetek preiskave proti izogibanju, ki se je začel v skladu s členom 13(3) Uredbe (ES) št. 1225/2009, od razveljavitve člena 15(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 v obliki, v kakršni je bil ob sprejetju Izvedbene uredbe (EU) št. 723/2011, zaključi le na podlagi trenutno veljavnega postopka odbora za uvedbo ukrepov proti izogibanju (12). V skladu s členom 15(3) Uredbe (ES) št. 1225/2009, kakor je bila spremenjena in kodificirana z Uredbo (EU) 2016/1036, je postopek, ki ga je treba uporabiti za ponovni začetek preiskave, postopek iz člena 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

12

3.   OCENA TRDITEV

OCENA TRDITEV

3.1   Trditve, ki so bile predložene med preiskavo proti izogibanju

Trditve, ki so bile predložene med preiskavo proti izogibanju

| (11) | Družba Eurobolt je v dopisu z dne 13. junija 2011 podvomila v zakonitost razlage Komisije v zvezi s členom 13 Uredbe (ES) št. 1225/2009, in sicer v dveh točkah. Prvič, trdila je, da se podaljšani ukrepi ne bi smeli uporabljati za zadevni izdelek, če je bil zares malezijskega porekla. Drugič, podvomila je v pristojnost Komisije, da v preiskavi proti izogibanju po uradni dolžnosti sklepa o škodi na podlagi podatkov iz prvotne preiskave, ne da bi predložila dokaze o škodi. |
| --- | --- |

(11)

Družba Eurobolt je v dopisu z dne 13. junija 2011 podvomila v zakonitost razlage Komisije v zvezi s členom 13 Uredbe (ES) št. 1225/2009, in sicer v dveh točkah. Prvič, trdila je, da se podaljšani ukrepi ne bi smeli uporabljati za zadevni izdelek, če je bil zares malezijskega porekla. Drugič, podvomila je v pristojnost Komisije, da v preiskavi proti izogibanju po uradni dolžnosti sklepa o škodi na podlagi podatkov iz prvotne preiskave, ne da bi predložila dokaze o škodi.

| (12) | Komisija je menila, da se nobena od teh trditev ne nanaša na izvrševanje sodbe. Pripombe družbe Eurobolt so se tako nanašale na vprašanja, ki ne spadajo v okvir izvrševanja. V vsakem primeru je mogoče trditve zavrniti tudi iz vsebinskih razlogov. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je menila, da se nobena od teh trditev ne nanaša na izvrševanje sodbe. Pripombe družbe Eurobolt so se tako nanašale na vprašanja, ki ne spadajo v okvir izvrševanja. V vsakem primeru je mogoče trditve zavrniti tudi iz vsebinskih razlogov.

| (13) | Kar zadeva prvo trditev družbe Eurobolt in kot je navedeno v uvodni izjavi 46 uredbe proti izogibanju, člen 13(1) osnovne uredbe omogoča razširitev ukrepov na uvoz podobnega izdelka iz „tretjih držav“. Člen 13(4) osnovne uredbe določa izjeme za dejanske proizvajalce iz zadevne tretje države. Ker je preiskava proti izogibanju razkrila prakse izogibanja v skladu z ugotovitvami preiskav, ki so jih izvedli urad OLAF in malezijski organi, so bili protidampinški ukrepi s členom 1 uredbe proti izogibanju razširjeni na uvoz, poslan iz Malezije. Vendar so bile družbe, ki so dokazale, da so dejanski proizvajalci iz Malezije, upravičene do izvzetja iz razširjenih ukrepov. Poleg tega so bili v skladu s členom 2 uredbe proti izogibanju možni zahtevki za prihodnja izvzetja. Ker je bilo pretovarjanje izdelkov kitajskega porekla prek Malezije potrjeno (glej uvodni izjavi 34 in 45 uredbe proti izogibanju), izvoz s strani dejanskih malezijskih proizvajalcev pa je bil izvzet iz razširitve ukrepov, je bila prva trditev podjetja Eurobolt tako zavrnjena. |
| --- | --- |

(13)

Kar zadeva prvo trditev družbe Eurobolt in kot je navedeno v uvodni izjavi 46 uredbe proti izogibanju, člen 13(1) osnovne uredbe omogoča razširitev ukrepov na uvoz podobnega izdelka iz „tretjih držav“. Člen 13(4) osnovne uredbe določa izjeme za dejanske proizvajalce iz zadevne tretje države. Ker je preiskava proti izogibanju razkrila prakse izogibanja v skladu z ugotovitvami preiskav, ki so jih izvedli urad OLAF in malezijski organi, so bili protidampinški ukrepi s členom 1 uredbe proti izogibanju razširjeni na uvoz, poslan iz Malezije. Vendar so bile družbe, ki so dokazale, da so dejanski proizvajalci iz Malezije, upravičene do izvzetja iz razširjenih ukrepov. Poleg tega so bili v skladu s členom 2 uredbe proti izogibanju možni zahtevki za prihodnja izvzetja. Ker je bilo pretovarjanje izdelkov kitajskega porekla prek Malezije potrjeno (glej uvodni izjavi 34 in 45 uredbe proti izogibanju), izvoz s strani dejanskih malezijskih proizvajalcev pa je bil izvzet iz razširitve ukrepov, je bila prva trditev podjetja Eurobolt tako zavrnjena.

| (14) | Kar zadeva drugo trditev družbe Eurobolt, je treba poudariti, da člen 13(1) osnovne uredbe med drugim zahteva „dokaz[e] o škodi ali o tem, da se popravljalni učinki dajatve spodkopavajo s cenami in/ali količinami podobnega izdelka...“ (poudarek dodan). Ti zahtevi nista kumulativni. Iz uvodnih izjav 37 in 38 uredbe proti izogibanju je razvidno, da so se popravljalni učinki dajatve, ki je bila uvedena s prvotno uredbo, spodkopavali z izogibanjem v smislu cen in količin. Zato so bile pravne zahteve iz člena 13 osnovne uredbe izpolnjene. V skladu s tem v zvezi z uvozom iz Kitajske ni bilo potrebe ali pravne obveznosti za ponovno oceno ali ponovno uporabo podatkov o škodi iz prvotne preiskave. Zato je bila tudi ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(14)

Kar zadeva drugo trditev družbe Eurobolt, je treba poudariti, da člen 13(1) osnovne uredbe med drugim zahteva „dokaz[e] o škodi ali o tem, da se popravljalni učinki dajatve spodkopavajo s cenami in/ali količinami podobnega izdelka...“ (poudarek dodan). Ti zahtevi nista kumulativni. Iz uvodnih izjav 37 in 38 uredbe proti izogibanju je razvidno, da so se popravljalni učinki dajatve, ki je bila uvedena s prvotno uredbo, spodkopavali z izogibanjem v smislu cen in količin. Zato so bile pravne zahteve iz člena 13 osnovne uredbe izpolnjene. V skladu s tem v zvezi z uvozom iz Kitajske ni bilo potrebe ali pravne obveznosti za ponovno oceno ali ponovno uporabo podatkov o škodi iz prvotne preiskave. Zato je bila tudi ta trditev zavrnjena.

ali

| (15) | Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da je bila predložitev družbe Eurobolt z dne 13. junija 2011 ustrezno obravnavana, trditve družbe pa so bile obravnavane v uredbi proti izogibanju, in sicer v oddelkih 2.8 in 4. Poleg tega je treba v zvezi s tem opozoriti, da družba Eurobolt ni dvomila niti v dokaze o pretovarjanju izdelkov s kitajskim poreklom prek Malezije niti v ugotovitev, da so družbe, od katerih je družba Eurobolt kupovala zadevni izdelek, Komisiji predložile zavajajoče informacije in niso dokazale, da so dejanski proizvajalci iz Malezije. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da je bila predložitev družbe Eurobolt z dne 13. junija 2011 ustrezno obravnavana, trditve družbe pa so bile obravnavane v uredbi proti izogibanju, in sicer v oddelkih 2.8 in 4. Poleg tega je treba v zvezi s tem opozoriti, da družba Eurobolt ni dvomila niti v dokaze o pretovarjanju izdelkov s kitajskim poreklom prek Malezije niti v ugotovitev, da so družbe, od katerih je družba Eurobolt kupovala zadevni izdelek, Komisiji predložile zavajajoče informacije in niso dokazale, da so dejanski proizvajalci iz Malezije.

3.2   Ocena trditev po ponovnem začetku preiskave

Ocena trditev po ponovnem začetku preiskave

| (16) | Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1374 o ponovnem začetku preiskave proti izogibanju so bile zainteresirane strani povabljene, naj predložijo pripombe v zvezi s ponovnim začetkom preiskave proti izogibanju. Pripombe sta predložili dve strani. |
| --- | --- |

(16)

Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1374 o ponovnem začetku preiskave proti izogibanju so bile zainteresirane strani povabljene, naj predložijo pripombe v zvezi s ponovnim začetkom preiskave proti izogibanju. Pripombe sta predložili dve strani.

| (17) | Družba Eurobolt je trdila, da kršitev člena 15(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009, ki jo je ugotovilo Sodišče, ne more biti odpravljena naknadno, saj gre za kršitev bistvene postopkovne zahteve in zato vpliva na celotno izvedbo prvotne preiskave proti izogibanju. |
| --- | --- |

(17)

Družba Eurobolt je trdila, da kršitev člena 15(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009, ki jo je ugotovilo Sodišče, ne more biti odpravljena naknadno, saj gre za kršitev bistvene postopkovne zahteve in zato vpliva na celotno izvedbo prvotne preiskave proti izogibanju.

| (18) | Ta trditev je neutemeljena iz naslednjih razlogov. Kršitev člena 15(2) ne vpliva na celoten postopek, saj se nezakonitost, ki jo je ugotovilo Sodišče, ne nanaša na vsebinske ugotovitve o izogibanju. Kršitev je zato mogoče odpraviti tako, da se preiskava proti izogibanju ponovno začne na točki, ko je nastala nezakonitost. To pomeni predložitev prvotnih opažanj družbe Eurobolt in osnutka izvedbenega akta odboru v skladu s postopkom, ki se trenutno uporablja za uvedbo ukrepov proti izogibanju. To je postopek iz uvodne izjave 10. Veljavni zakonski rok za predložitev ustreznih informacij odboru je najpozneje 14 dni pred sestankom odbora. To odboru, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, omogoča, da se seznani z vsemi relevantnimi informacijami, tako da lahko države članice oblikujejo stališče glede osnutka izvedbenega akta. Kot je nedavno ugotovilo Sodišče, se nadaljevanje upravnega postopka in ponovna uvedba protidampinških dajatev na uvoz, ki je bil izveden v obdobju uporabe uredbe, ki je bila razglašena za nično, ne štejeta za nezdružljivo s pravilom o prepovedi retroaktivnosti (13). |
| --- | --- |

(18)

Ta trditev je neutemeljena iz naslednjih razlogov. Kršitev člena 15(2) ne vpliva na celoten postopek, saj se nezakonitost, ki jo je ugotovilo Sodišče, ne nanaša na vsebinske ugotovitve o izogibanju. Kršitev je zato mogoče odpraviti tako, da se preiskava proti izogibanju ponovno začne na točki, ko je nastala nezakonitost. To pomeni predložitev prvotnih opažanj družbe Eurobolt in osnutka izvedbenega akta odboru v skladu s postopkom, ki se trenutno uporablja za uvedbo ukrepov proti izogibanju. To je postopek iz uvodne izjave 10. Veljavni zakonski rok za predložitev ustreznih informacij odboru je najpozneje 14 dni pred sestankom odbora. To odboru, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, omogoča, da se seznani z vsemi relevantnimi informacijami, tako da lahko države članice oblikujejo stališče glede osnutka izvedbenega akta. Kot je nedavno ugotovilo Sodišče, se nadaljevanje upravnega postopka in ponovna uvedba protidampinških dajatev na uvoz, ki je bil izveden v obdobju uporabe uredbe, ki je bila razglašena za nično, ne štejeta za nezdružljivo s pravilom o prepovedi retroaktivnosti (13).

13

| (19) | Če se s sodbo Sodišča razveljavi protidampinška uredba, ima institucija, ki izvršuje to sodbo (v tem primeru Komisija), možnost, da nadaljuje postopek, ki je podlaga za to uredbo (14). Poleg tega ima tudi možnost, da v primeru, ko ugotovljena nepravilnost vpliva na celoten postopek, nadaljuje postopek v fazi, v kateri se je ta nepravilnost pojavila, zato da sprejme akt, s katerim nadomesti akt, ki je bil razglašen za neveljavnega (15). |
| --- | --- |

(19)

Če se s sodbo Sodišča razveljavi protidampinška uredba, ima institucija, ki izvršuje to sodbo (v tem primeru Komisija), možnost, da nadaljuje postopek, ki je podlaga za to uredbo (14). Poleg tega ima tudi možnost, da v primeru, ko ugotovljena nepravilnost vpliva na celoten postopek, nadaljuje postopek v fazi, v kateri se je ta nepravilnost pojavila, zato da sprejme akt, s katerim nadomesti akt, ki je bil razglašen za neveljavnega (15).

14

15

| (20) | Družba Eurobolt je trdila tudi, da ne bi bilo primerno, če bi Komisija ponovno uvedla ukrepe proti izogibanju, saj so potekli in bili razveljavljeni. |
| --- | --- |

(20)

Družba Eurobolt je trdila tudi, da ne bi bilo primerno, če bi Komisija ponovno uvedla ukrepe proti izogibanju, saj so potekli in bili razveljavljeni.

| (21) | V zvezi s tem je treba poudariti, da je Komisija z odpravo postopkovne nepravilnosti in potrditvijo ugotovitev preiskave, ki jih zadevna sodba ni izpodbijala, izpolnila svojo obveznost, da uvede ukrepe za uvoz zadevnega izdelka, ki je bil izveden v obdobju uporabe teh ukrepov, tj. od 27. julija 2011 do 27. februarja 2016. Zato je Komisija trditev družbe Eurobolt zavrnila. |
| --- | --- |

(21)

V zvezi s tem je treba poudariti, da je Komisija z odpravo postopkovne nepravilnosti in potrditvijo ugotovitev preiskave, ki jih zadevna sodba ni izpodbijala, izpolnila svojo obveznost, da uvede ukrepe za uvoz zadevnega izdelka, ki je bil izveden v obdobju uporabe teh ukrepov, tj. od 27. julija 2011 do 27. februarja 2016. Zato je Komisija trditev družbe Eurobolt zavrnila.

| (22) | Druga zainteresirana stran, Evropsko združenje distributerjev pritrdilnih elementov (European Fastener Distributor Association, EFDA), je trdila, da se utemeljene in premišljene pripombe evropskih distributerjev pritrdilnih elementov in njihovih predstavniških teles sistematično ne upoštevajo. Združenje je trdilo tudi, da uvoznik v primeru, da lahko dokaže, da je ravnal s primerno skrbnostjo in sprejel vse potrebne ukrepe za zagotovitev zakonite proizvodnje zadevnega izdelka v Maleziji, ne bi smel biti zavezan plačilu protidampinške dajatve, vsako plačilo takih dajatev pa bi se mu moralo povrniti. |
| --- | --- |

(22)

Druga zainteresirana stran, Evropsko združenje distributerjev pritrdilnih elementov (European Fastener Distributor Association, EFDA), je trdila, da se utemeljene in premišljene pripombe evropskih distributerjev pritrdilnih elementov in njihovih predstavniških teles sistematično ne upoštevajo. Združenje je trdilo tudi, da uvoznik v primeru, da lahko dokaže, da je ravnal s primerno skrbnostjo in sprejel vse potrebne ukrepe za zagotovitev zakonite proizvodnje zadevnega izdelka v Maleziji, ne bi smel biti zavezan plačilu protidampinške dajatve, vsako plačilo takih dajatev pa bi se mu moralo povrniti.

| (23) | Komisija je zavrnila prvo trditev združenja EFDA, saj ni navedlo nobene specifične kršitve postopka pri ponovnem začetku preiskave in v zvezi s tem ni predložilo nobenih dokazov. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je zavrnila prvo trditev združenja EFDA, saj ni navedlo nobene specifične kršitve postopka pri ponovnem začetku preiskave in v zvezi s tem ni predložilo nobenih dokazov.

| (24) | Kar zadeva drugo trditev združenja EFDA, člen 13(4) osnovne uredbe določa, da se v primeru, da se praksa, postopek ali dejavnost izogibanja dogajajo zunaj Unije, lahko odobrijo izvzetja proizvajalcem zadevnega izdelka, za katere se ugotovi, da niso vpleteni v izogibanje. Zato niso možna izvzetja na podlagi skrbnega ravnanja uvoznika, če do izogibanja pride zunaj EU (kot v tem primeru). Izvoznik mora dokazati, da je dejanski proizvajalec iz Malezije, in zaprositi za izvzetje. Kot je navedeno v oddelku 4 uredbe proti izogibanju, je za izvzetje zaprosilo več malezijskih izvoznikov, Komisija pa ga je odobrila devetim. Komisija je zato zavrnila drugo trditev EFDA. |
| --- | --- |

(24)

Kar zadeva drugo trditev združenja EFDA, člen 13(4) osnovne uredbe določa, da se v primeru, da se praksa, postopek ali dejavnost izogibanja dogajajo zunaj Unije, lahko odobrijo izvzetja proizvajalcem zadevnega izdelka, za katere se ugotovi, da niso vpleteni v izogibanje. Zato niso možna izvzetja na podlagi skrbnega ravnanja uvoznika, če do izogibanja pride zunaj EU (kot v tem primeru). Izvoznik mora dokazati, da je dejanski proizvajalec iz Malezije, in zaprositi za izvzetje. Kot je navedeno v oddelku 4 uredbe proti izogibanju, je za izvzetje zaprosilo več malezijskih izvoznikov, Komisija pa ga je odobrila devetim. Komisija je zato zavrnila drugo trditev EFDA.

| (25) | Ob upoštevanju pripomb in njihove analize je Komisija sklenila, da bi bilo treba ponovno uvesti prvotne ukrepe za uvoz zadevnega izdelka, poslanega iz Malezije, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom iz Malezije ali ne. |
| --- | --- |

(25)

Ob upoštevanju pripomb in njihove analize je Komisija sklenila, da bi bilo treba ponovno uvesti prvotne ukrepe za uvoz zadevnega izdelka, poslanega iz Malezije, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom iz Malezije ali ne.

4.   RAZKRITJE

RAZKRITJE

| (26) | Vse strani, ki so se javile ob ponovnem začetku preiskave proti izogibanju, so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala ponovno uvesti protidampinška dajatev. Po razkritju so imele na voljo obdobje za predložitev pripomb. Pripombe sta predložila družba Eurobolt in združenje EFDA. |
| --- | --- |

(26)

Vse strani, ki so se javile ob ponovnem začetku preiskave proti izogibanju, so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala ponovno uvesti protidampinška dajatev. Po razkritju so imele na voljo obdobje za predložitev pripomb. Pripombe sta predložila družba Eurobolt in združenje EFDA.

| (27) | Prvič, družba Eurobolt je trdila, da kršitve bistvenih postopkovnih zahtev vplivajo na celoten postopek in jih zato ni mogoče odpraviti naknadno. Drugič, družba Eurobolt je trdila, da ponovna uvedba ukrepov, katerih pravna podlaga je akt, ki ga STO šteje za nezakonitega, krši pravno državo in načelo dobrega javnega upravljanja. Tretjič, družba Eurobolt je trdila, da predlog Komisije za ponovno uvedbo ukrepov pomeni, da ni učinkovitega sodnega varstva, saj lahko Komisija preprosto naknadno odpravi morebitne kršitve, kar ruši ravnotežje moči v postopkih trgovinske zaščite. Četrtič, družba Eurobolt je trdila, da predlog Komisije ne upošteva odločitve nizozemskega višjega sodišča v zadevi Eurobolt v Staatssecretaris van Financiën (16), in Komisijo pozvala, naj ne posega v izključno pristojnost carinskih organov za odločanje o povračilu dajatev proti izogibanju, ki jih je plačala družba Eurobolt. |
| --- | --- |

(27)

Prvič, družba Eurobolt je trdila, da kršitve bistvenih postopkovnih zahtev vplivajo na celoten postopek in jih zato ni mogoče odpraviti naknadno. Drugič, družba Eurobolt je trdila, da ponovna uvedba ukrepov, katerih pravna podlaga je akt, ki ga STO šteje za nezakonitega, krši pravno državo in načelo dobrega javnega upravljanja. Tretjič, družba Eurobolt je trdila, da predlog Komisije za ponovno uvedbo ukrepov pomeni, da ni učinkovitega sodnega varstva, saj lahko Komisija preprosto naknadno odpravi morebitne kršitve, kar ruši ravnotežje moči v postopkih trgovinske zaščite. Četrtič, družba Eurobolt je trdila, da predlog Komisije ne upošteva odločitve nizozemskega višjega sodišča v zadevi Eurobolt v Staatssecretaris van Financiën (16), in Komisijo pozvala, naj ne posega v izključno pristojnost carinskih organov za odločanje o povračilu dajatev proti izogibanju, ki jih je plačala družba Eurobolt.

16

| (28) | Kar zadeva prvo trditev družbe Eurobolt, ki je že bila navedena ob ponovnem začetku preiskave proti izogibanju, se Komisija sklicuje na uvodni izjavi 18 in 19. Ker ni bilo predloženih nobenih novih argumentov, je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(28)

Kar zadeva prvo trditev družbe Eurobolt, ki je že bila navedena ob ponovnem začetku preiskave proti izogibanju, se Komisija sklicuje na uvodni izjavi 18 in 19. Ker ni bilo predloženih nobenih novih argumentov, je bila ta trditev zavrnjena.

| (29) | Kar zadeva drugo trditev družbe Eurobolt, se je Komisija odločila, da bo ukrepe uskladila z ugotovitvami odborov in pritožbenega organa STO, zaradi česar je bila sprejeta uredba z dne 26. februarja 2016 (glej uvodno izjavo 5). Odločila se je, da tega ne bo storila z učinkom ex tunc. Komisija je morala nato sprejeti potrebne ukrepe za izvršitev sodbe Sodišča, tj. popraviti nezakonitost, ki jo je ugotovilo Sodišče. Ker je bilo mogoče popraviti procesno napako in so bile ugotovitve o izogibanju potrjene, je bila Komisija na podlagi nespornih ugotovitev preiskave proti izogibanju upravičena, da za obdobje uporabe ukrepov ponovno uvede dajatve proti izogibanju. Nobeden od navedenih ukrepov ne pomeni kršitve načela dobrega javnega upravljanja. Družba Eurobolt se je sklicevala na načelo dobrega javnega upravljanja, ni pa navedla, katera pravica naj bi bila v zvezi s tem kršena (17). Zato je Komisija to trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(29)

Kar zadeva drugo trditev družbe Eurobolt, se je Komisija odločila, da bo ukrepe uskladila z ugotovitvami odborov in pritožbenega organa STO, zaradi česar je bila sprejeta uredba z dne 26. februarja 2016 (glej uvodno izjavo 5). Odločila se je, da tega ne bo storila z učinkom ex tunc. Komisija je morala nato sprejeti potrebne ukrepe za izvršitev sodbe Sodišča, tj. popraviti nezakonitost, ki jo je ugotovilo Sodišče. Ker je bilo mogoče popraviti procesno napako in so bile ugotovitve o izogibanju potrjene, je bila Komisija na podlagi nespornih ugotovitev preiskave proti izogibanju upravičena, da za obdobje uporabe ukrepov ponovno uvede dajatve proti izogibanju. Nobeden od navedenih ukrepov ne pomeni kršitve načela dobrega javnega upravljanja. Družba Eurobolt se je sklicevala na načelo dobrega javnega upravljanja, ni pa navedla, katera pravica naj bi bila v zvezi s tem kršena (17). Zato je Komisija to trditev zavrnila.

ex tunc

17

| (30) | Kar zadeva tretjo trditev družbe Eurobolt, je ustaljena sodna praksa, da je treba obseg in razloge za razglasitev ničnosti s sodbo Sodišča določiti v vsakem primeru posebej (sodba z dne 28. januarja 2016, CM Eurologistik GmbH in Grünwald Logistik Service GmbH (GLS) proti Hauptzollamt Duisburg in Hauptzollamt Hamburg-Stadt, C-283/14 in C-284/14, EU:C:2016:57, točka 49 in navedena sodna praksa), pri čemer sta lahko taka, da ne zahtevata celotnega in takojšnjega povračila zadevnih dajatev (sodba Sodišča z dne 15. marca 2018, Deichmann SE proti Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, točka 70). V tem primeru zaradi kršitve ni bil nepravilen celoten postopek. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 7 do 10, bi se kršitev postopkovne zahteve v tem primeru lahko odpravila, ukrep pa bi se lahko ponovno uvedel v skladu z veljavnimi postopkovnimi pravili. Te obveznosti ne spodkopavajo načela učinkovitega sodnega varstva. Komisija je zato tudi to trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(30)

Kar zadeva tretjo trditev družbe Eurobolt, je ustaljena sodna praksa, da je treba obseg in razloge za razglasitev ničnosti s sodbo Sodišča določiti v vsakem primeru posebej (sodba z dne 28. januarja 2016, CM Eurologistik GmbH in Grünwald Logistik Service GmbH (GLS) proti Hauptzollamt Duisburg in Hauptzollamt Hamburg-Stadt, C-283/14 in C-284/14, EU:C:2016:57, točka 49 in navedena sodna praksa), pri čemer sta lahko taka, da ne zahtevata celotnega in takojšnjega povračila zadevnih dajatev (sodba Sodišča z dne 15. marca 2018, Deichmann SE proti Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, točka 70). V tem primeru zaradi kršitve ni bil nepravilen celoten postopek. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 7 do 10, bi se kršitev postopkovne zahteve v tem primeru lahko odpravila, ukrep pa bi se lahko ponovno uvedel v skladu z veljavnimi postopkovnimi pravili. Te obveznosti ne spodkopavajo načela učinkovitega sodnega varstva. Komisija je zato tudi to trditev zavrnila.

| (31) | Kar zadeva četrto trditev družbe Eurobolt, kot je navedena v uvodni izjavi 8, je morala Komisija sprejeti ukrepe, potrebne za izvršitev sodbe Sodišča Evropske unije. Odločitev nizozemskega višjega sodišča, ki se je poleg tega nanašala na vprašanje, ali je treba v primeru vračila protidampinških dajatev plačati tudi obresti, Komisije ni mogla odvezati obveznosti, ki izhaja iz sodbe Sodišča. Ukrep Komisije tudi ne pomeni prilastitve pristojnosti carinskih organov držav članic, kar je Sodišče potrdilo v zadevah C & J Clark International (18) in Deichmann (19). Zato je Komisija to trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(31)

Kar zadeva četrto trditev družbe Eurobolt, kot je navedena v uvodni izjavi 8, je morala Komisija sprejeti ukrepe, potrebne za izvršitev sodbe Sodišča Evropske unije. Odločitev nizozemskega višjega sodišča, ki se je poleg tega nanašala na vprašanje, ali je treba v primeru vračila protidampinških dajatev plačati tudi obresti, Komisije ni mogla odvezati obveznosti, ki izhaja iz sodbe Sodišča. Ukrep Komisije tudi ne pomeni prilastitve pristojnosti carinskih organov držav članic, kar je Sodišče potrdilo v zadevah C & J Clark International (18) in Deichmann (19). Zato je Komisija to trditev zavrnila.

18

19

| (32) | Združenje EFDA je izrazilo obžalovanje, da je bil njegov predhodni zahtevek, da se uvozniki izvzamejo iz plačila protidampinških dajatev, če lahko dokažejo skrbno ravnanje za zagotovitev zakonite proizvodnje zadevnega izdelka v Maleziji, zavrnjen. Komisijo je pozvalo, naj ponovno prouči njegove pomisleke. |
| --- | --- |

(32)

Združenje EFDA je izrazilo obžalovanje, da je bil njegov predhodni zahtevek, da se uvozniki izvzamejo iz plačila protidampinških dajatev, če lahko dokažejo skrbno ravnanje za zagotovitev zakonite proizvodnje zadevnega izdelka v Maleziji, zavrnjen. Komisijo je pozvalo, naj ponovno prouči njegove pomisleke.

| (33) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 24, niso možna izvzetja na podlagi skrbnega ravnanja uvoznika, če do izogibanja pride zunaj EU (kot v tem primeru). Komisija je zato potrdila svojo prejšnjo zavrnitev zahtevka združenja EFDA. |
| --- | --- |

(33)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 24, niso možna izvzetja na podlagi skrbnega ravnanja uvoznika, če do izogibanja pride zunaj EU (kot v tem primeru). Komisija je zato potrdila svojo prejšnjo zavrnitev zahtevka združenja EFDA.

| (34) | Glede na navedeno pripombe, podane po razkritju, niso privedle do spremembe sklepa Komisije iz uvodne izjave 25. |
| --- | --- |

(34)

Glede na navedeno pripombe, podane po razkritju, niso privedle do spremembe sklepa Komisije iz uvodne izjave 25.

| (35) | V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (20) je obrestna mera, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca. |
| --- | --- |

(35)

V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (20) je obrestna mera, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca.

20

Uradnega lista Evropske unije

| (36) | Ta uredba je skladna z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 – |
| --- | --- |

(36)

Ta uredba je skladna z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Dokončna protidampinška dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“, uvedena s členom 1(2) Uredbe (ES) št. 91/2009 za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, razen iz nerjavnega jekla, tj. lesnih vijakov (razen tirnih vijakov), samovreznih vijakov, drugih vijakov in sornikov z glavo (s svojimi maticami ali podložkami ali brez njih, razen vijakov, izdelanih s struženjem iz palic, profilov ali žice, s polnim prerezom, debeline do vključno 6 mm, ter razen vijakov in sornikov za pritrjevanje sestavnega materiala na železniške tire) in podložk, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, se razširi na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, razen iz nerjavnega jekla, tj. lesne vijake (razen tirnih vijakov), samovrezne vijake, druge vijake in sornike z glavo (s svojimi maticami ali podložkami ali brez njih, razen vijakov, izdelanih s struženjem iz palic, profilov ali žice, s polnim prerezom, debeline do vključno 6 mm, ter razen vijakov in sornikov za pritrjevanje sestavnega materiala na železniške tire) in podložke, poslanih iz Malezije, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Malezije ali ne, ki so se v obdobju izvajanja Izvedbene uredbe (EU) št. 723/2011 uvrščali pod oznake KN ex 7318 12 90, ex 7318 14 91, ex 7318 14 99, ex 7318 15 59, ex 7318 15 69, ex 7318 15 81, ex 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 in ex 7318 22 00. Oznake TARIC so navedene v Prilogi I k tej uredbi.

2.   Odstavek 1 tega člena se ne uporablja za proizvajalce izvoznike iz Priloge II.

3.   Dajatev, razširjena z odstavkom 1 tega člena, se pobira za uvoz, poslan iz Malezije, ne glede na to, ali je njegovo poreklo deklarirano v Maleziji ali ne, ki je registriran v skladu s členom 2 Uredbe (EU) št. 966/2010 ter členoma 13(3) in 14(5) Uredbe (ES) št. 1225/2009, razen za uvoz, ki ga ustvarijo družbe iz odstavka 2 tega člena.

Člen 2

1.   Dajatve, pobrane na podlagi Izvedbene uredbe (EU) št. 723/2011, se ne povrnejo.

2.   Vsa povračila, ki so bila izvedena po sodbi Sodišča v zadevi C-644/17, Eurobolt (EU:C:2019:555), izterjajo organi, ki so ta povračila izplačali.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. aprila 2020

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYESN

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 91/2009 z dne 26. januarja 2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 29, 31.1.2009, str. 1).

2

(3)  Uredba Komisije (EU) št. 966/2010 z dne 27. oktobra 2010 o začetku preiskave glede možnega izogibanja protidampinškim ukrepom, uvedenim z Uredbo Sveta (ES) št. 91/2009 za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa in jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske pri uvozu nekaterih pritrdilnih elementov iz železa in jekla, poslanih iz Malezije, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz Malezije ali ne, in o registraciji takšnega uvoza (UL L 282, 28.10.2010, str. 29).

3

(4)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 723/2011 z dne 18. julija 2011 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 91/2009 o uvozu nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, poslanega iz Malezije, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom iz Malezije ali ne (UL L 194, 26.7.2011, str. 6).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/278 z dne 26. februarja 2016 o razveljavitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, poslanih iz Malezije, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Malezije ali ne (UL L 52, 27.2.2016, str. 24).

5

(6)  Zadeva C-644/17, Postopek na predlog Eurobolt BV, ECLI:EU:C:2019:555.

6

(7)  Uredba Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (UL L 343, 22.12.2009, str. 51). Razveljavljena in nadomeščena z Uredbo (EU) 2016/1036.

7

(8)  Zadeva C-644/17, Postopek na predlog Eurobolt BV, ECLI:EU:C:2019:555, točka 51.

8

(9)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1374 z dne 26. avgusta 2019 o ponovnem začetku preiskave na podlagi sodbe z dne 3. julija 2019, v zadevi C-644/17 Eurobolt, v zvezi z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 723/2011 z dne 18. julija 2011 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 91/2009 o uvozu nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, poslanega iz Malezije, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom iz Malezije ali ne (UL L 223, 27.8.2019, str. 1).

9

(10)  Ugotovitve, ki jih zadevna sodba ni izpodbijala, še vedno veljajo v celoti (glej, mutatis mutandis, zadevo T-650/17, Jinan Meide Casting Co. Ltd proti Evropski komisiji, ECLI:EU:T:2019:644, točke 333–342).

10

mutatis mutandis

(11)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13). V zvezi s tem glej Uredbo (EU) št. 37/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2014 o spremembi določenih uredb o skupni trgovinski politiki v zvezi s postopki za sprejetje določenih ukrepov (UL L 18, 21.1.2014, str. 1).

11

(12)  Sodba Sodišča z dne 15. marca 2018, Deichmann SE proti Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187, točke 44–55.

12

(13)  Sodba Sodišča z dne 15. marca 2018, Deichmann SE proti Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187, točka 79, in sodba Sodišča z dne 19. junija 2019, C & J Clark International Ltd proti Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16, EU:C:2019:508, točka 58.

13

(14)  Sodba Sodišča z dne 15. marca 2018, Deichmann SE proti Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187, točka 73. Glej tudi sodbo Sodišča z dne 19. junija 2019, C & J Clark International Ltd proti Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16, ECLI:EU:C:2019:508, točka 43.

14

(15)  Prav tam, točka 74. Glej tudi sodbo Sodišča z dne 19. junija 2019, C & J Clark International Ltd proti Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16, ECLI:EU:C:2019:508, točka 43.

15

(16)  Hoge Raad, Eurobolt v Staatssecretaris van Financiën, 29. november 2019, 15/04667 bis, NL:HR:2019:1875.

16

(17)  Sodba z dne 2. oktobra 2003, Area Cova, SA in drugi proti Svetu Evropske unije in Komisiji Evropskih skupnosti, T-196/99, EU:T:2001:281, točka 43, sodba z dne 4. oktobra 2006, Hans-Martin Tillack proti Komisiji Evropskih skupnosti, T-193/04, EU:T:2006:292, točka 127, ter sodba z dne 13. novembra 2008, Société des plantations de Mbanga SA (SPM) proti Svetu Evropske unije in Komisija Evropskih skupnosti, T-128/05, EU:T:2008:494, točka 127.

17

(18)  Sodba z dne 19. junija 2019, C & J Clark International Ltd proti Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16, EU:C:2019:508, točke 84–85.

18

(19)  Sodba z dne 15. marca 2018, Deichmann SE proti Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, EU:C:2018:187, točka 84.

19

(20)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

20

---

PRILOGA I

Oznake TARIC za nekatere pritrdilne elemente iz železa ali jekla, kot so opredeljeni v členu 1

(a)   Veljavno od 27. julija 2011 do 27. februarja 2016

Oznake KN ex 7318 12 90, ex 7318 14 91, ex 7318 14 99, ex 7318 15 59, ex 7318 15 69, ex 7318 15 81, ex 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 in ex 7318 22 00 (oznake TARIC 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 in 7318220095)

(b)   Veljavno od 27. julija 2011 do 30. junija 2012

7318149991

(c)   Veljavno od 1. julija 2012 do 27. februarja 2016

7318149920, 7318149992

---

PRILOGA II

Seznam proizvajalcev izvoznikov

| Ime proizvajalca izvoznika | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- |
| Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd | B123 |
| Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd | B124 |
| Jinfast Industries Sdn. Bhd | B125 |
| Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd | B126 |
| Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd | B127 |
| Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd | B128 |
| TI Metal Forgings Sdn. Bhd | B129 |
| United Bolt and Nut Sdn. Bhd | B130 |
| Andfast Malaysia Sdn. Bhd. | B265 |

Ime proizvajalca izvoznika

Dodatna oznaka TARIC

Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd

B123

Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd

B124

Jinfast Industries Sdn. Bhd

B125

Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd

B126

Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd

B127

Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd

B128

TI Metal Forgings Sdn. Bhd

B129

United Bolt and Nut Sdn. Bhd

B130

Andfast Malaysia Sdn. Bhd.

B265

---

DIREKTIVE

| 5.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 141/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 141/9

---

DIREKTIVA KOMISIJE (EU) 2020/612

z dne 4. maja 2020

o spremembi Direktive 2006/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vozniških dovoljenjih

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2006/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vozniških dovoljenjih (1) ter zlasti člena 8 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Veljavnost sedanjih posebnih določb o možnosti držav članic, da se odločijo, da na vozniških dovoljenjih za vozila kategorij C, CE, D ali DE ne bodo navajale nobenih omejitev na vozila z avtomatskim menjalnikom, bi bilo treba razširiti na imetnike vozniških dovoljenj za vozila kategorij BE, C1, C1E, D1 in D1E, če ima kandidat že vozniško dovoljenje, pridobljeno na podlagi opravljenega preizkusa na vozilu z ročnim menjalnikom za vsaj eno izmed naslednjih kategorij: B, BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 ali D1E. |
| --- | --- |

(1)

Veljavnost sedanjih posebnih določb o možnosti držav članic, da se odločijo, da na vozniških dovoljenjih za vozila kategorij C, CE, D ali DE ne bodo navajale nobenih omejitev na vozila z avtomatskim menjalnikom, bi bilo treba razširiti na imetnike vozniških dovoljenj za vozila kategorij BE, C1, C1E, D1 in D1E, če ima kandidat že vozniško dovoljenje, pridobljeno na podlagi opravljenega preizkusa na vozilu z ročnim menjalnikom za vsaj eno izmed naslednjih kategorij: B, BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 ali D1E.

| (2) | Navedeno razširitev bi bilo treba opraviti glede na tehnični napredek, zlasti ob upoštevanju dejstva, da se v prometni industriji razvijajo in vse pogosteje uporabljajo sodobnejša in varnejša vozila, ki manj onesnažujejo okolje in so opremljena z raznovrstnimi polavtomatskimi, avtomatskimi ali hibridnimi menjalniki. Poleg tega bo poenostavitev sedanjih omejitev za vožnjo avtomatskih vozil zmanjšala upravno in finančno breme za zainteresirane strani, vključno z MSP in mikropodjetji, ki poslujejo na področju cestnega prevoza. |
| --- | --- |

(2)

Navedeno razširitev bi bilo treba opraviti glede na tehnični napredek, zlasti ob upoštevanju dejstva, da se v prometni industriji razvijajo in vse pogosteje uporabljajo sodobnejša in varnejša vozila, ki manj onesnažujejo okolje in so opremljena z raznovrstnimi polavtomatskimi, avtomatskimi ali hibridnimi menjalniki. Poleg tega bo poenostavitev sedanjih omejitev za vožnjo avtomatskih vozil zmanjšala upravno in finančno breme za zainteresirane strani, vključno z MSP in mikropodjetji, ki poslujejo na področju cestnega prevoza.

| (3) | Zahteve za testna motorna kolesa kategorije A2, ki se uporabljajo za preizkuse spretnosti in ravnanja, je treba prilagoditi tehničnemu napredku, zlasti razvoju zgorevalnega motorja in okvira vozila ter širši uporabi električnih motornih vozil. S prilagoditvijo tehničnih specifikacij za testna vozila kategorije A2 bi bilo treba zagotoviti tudi, da se kandidati preizkusijo v vozilih, ki so reprezentativna za kategorijo, za katero naj bi se izdalo vozniško dovoljenje. |
| --- | --- |

(3)

Zahteve za testna motorna kolesa kategorije A2, ki se uporabljajo za preizkuse spretnosti in ravnanja, je treba prilagoditi tehničnemu napredku, zlasti razvoju zgorevalnega motorja in okvira vozila ter širši uporabi električnih motornih vozil. S prilagoditvijo tehničnih specifikacij za testna vozila kategorije A2 bi bilo treba zagotoviti tudi, da se kandidati preizkusijo v vozilih, ki so reprezentativna za kategorijo, za katero naj bi se izdalo vozniško dovoljenje.

| (4) | Direktivo 2006/126/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Direktivo 2006/126/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | V skladu s Skupno politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne 28. septembra 2011 (2) so se države članice zavezale, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih bo pojasnjeno razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s Skupno politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne 28. septembra 2011 (2) so se države članice zavezale, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih bo pojasnjeno razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos.

| (6) | Ukrepi iz te direktive so v skladu z mnenjem Odbora za vozniška dovoljenja – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te direktive so v skladu z mnenjem Odbora za vozniška dovoljenja –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga II k Direktivi 2006/126/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice najpozneje do 1. novembra 2020 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Besedila navedenih predpisov nemudoma sporočijo Komisiji.

Navedene predpise uporabljajo od 1. novembra 2020.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 4. maja 2020

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 403, 30.12.2006, str. 18.

1

(2)  
  UL C 369, 17.12.2011, str. 14.

2

---

PRILOGA

Priloga II k Direktivi 2006/126/ES se spremeni:

| (a) | točka 5.1.3 se nadomesti z naslednjim:

  „5.1.3 Posebne določbe za vozila kategorij BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 in D1E
  Države članice se lahko odločijo, da na vozniških dovoljenjih za vozila kategorij BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 ali D1E iz točke 5.1.2 ne bodo navajale nobenih omejitev na vozila z avtomatskim menjalnikom, če ima kandidat že vozniško dovoljenje, pridobljeno na podlagi opravljenega preizkusa na vozilu z ročnim menjalnikom za vsaj eno izmed naslednjih kategorij: B, BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 ali D1E, ter je med preizkusom spretnosti in ravnanja opravil operacije iz točke 8.4.“; |
| --- | --- |

(a)

točka 5.1.3 se nadomesti z naslednjim:

„5.1.3 Posebne določbe za vozila kategorij BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 in D1E

Države članice se lahko odločijo, da na vozniških dovoljenjih za vozila kategorij BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 ali D1E iz točke 5.1.2 ne bodo navajale nobenih omejitev na vozila z avtomatskim menjalnikom, če ima kandidat že vozniško dovoljenje, pridobljeno na podlagi opravljenega preizkusa na vozilu z ročnim menjalnikom za vsaj eno izmed naslednjih kategorij: B, BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 ali D1E, ter je med preizkusom spretnosti in ravnanja opravil operacije iz točke 8.4.“;

| (b) | v točki 5.2 se drugi pododstavek drugega podnaslova Kategorija A2 nadomesti z naslednjim:

  „Če motorno kolo poganja motor z notranjim izgorevanjem, je kubična prostornina motorja najmanj 250 cm3.“. |
| --- | --- |

(b)

v točki 5.2 se drugi pododstavek drugega podnaslova Kategorija A2 nadomesti z naslednjim:

„Če motorno kolo poganja motor z notranjim izgorevanjem, je kubična prostornina motorja najmanj 250 cm3.“.

---

SKLEPI

| 5.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 141/12 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 141/12

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2020/613

z dne 7. februarja 2020

o ukrepu SA.17653 – C36/2007 (ex NN 25/2007), ki ga je Nemčija izvedla za podjetje Deutsche Post AG

(notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 593)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Povzetek postopkov v zvezi z državno pomočjo

Povzetek postopkov v zvezi z državno pomočjo

1.1.1   Sklep o začetku postopka

Sklep o začetku postopka

| (1) | Leta 1994 je podjetje United Parcel Service (v nadaljnjem besedilu: podjetje UPS) vložilo pritožbo glede dodeljene nezakonite državne pomoči podjetju Deutsche Bundespost POSTDIENST (v nadaljnjem besedilu: podjetje POSTDIENST). |
| --- | --- |

(1)

Leta 1994 je podjetje United Parcel Service (v nadaljnjem besedilu: podjetje UPS) vložilo pritožbo glede dodeljene nezakonite državne pomoči podjetju Deutsche Bundespost POSTDIENST (v nadaljnjem besedilu: podjetje POSTDIENST).

| (2) | Komisija je 23. oktobra 1999 začela formalni postopek preiskave (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) glede različnih državnih ukrepov: nadomestila, dodeljena za obveznost zagotavljanja univerzalne storitve, državno jamstvo in subvencije za pokojnine v obdobju 1995–1999. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 23. oktobra 1999 začela formalni postopek preiskave (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) glede različnih državnih ukrepov: nadomestila, dodeljena za obveznost zagotavljanja univerzalne storitve, državno jamstvo in subvencije za pokojnine v obdobju 1995–1999.

| (3) | Sklep o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(3)

Sklep o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe.

Uradnem listu Evropske unije

2

| (4) | Nemčija je predložila pripombe 16. septembra 1999. |
| --- | --- |

(4)

Nemčija je predložila pripombe 16. septembra 1999.

| (5) | Komisija je po objavi sklepa o začetku postopka prejela pripombe 14 zainteresiranih strani, ki jih je ustrezno posredovala nemški vladi z dopisom z dne 15. decembra 1999 in ji omogočila, da predloži svoje ugotovitve glede teh pripomb. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je po objavi sklepa o začetku postopka prejela pripombe 14 zainteresiranih strani, ki jih je ustrezno posredovala nemški vladi z dopisom z dne 15. decembra 1999 in ji omogočila, da predloži svoje ugotovitve glede teh pripomb.

| (6) | Nemški organi so odgovorili z dopisom z dne 1. februarja 2000, ki je bil evidentiran 2. februarja 2000. |
| --- | --- |

(6)

Nemški organi so odgovorili z dopisom z dne 1. februarja 2000, ki je bil evidentiran 2. februarja 2000.

1.1.2   Sklep iz leta 2002

Sklep iz leta 2002

| (7) | Komisija je 19. junija 2002 sprejela Sklep 2002/753/ES (3) (v nadaljnjem besedilu: sklep iz leta 2002), v katerem je bilo ugotovljeno, da sta podjetje POSTDIENST in njegov naslednik, podjetje Deutsche Post AG (v nadaljnjem besedilu: podjetje DPAG; podjetji POSTDIENST in DPAG bosta skupaj imenovani podjetje Deutsche Post), ceno za dostavo paketov od vrat do vrat določali pod dodatnimi stroški in da ta agresivna politika popustov ne spada v obveznost zagotavljanja univerzalne storitve podjetja Deutsche Post. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 19. junija 2002 sprejela Sklep 2002/753/ES (3) (v nadaljnjem besedilu: sklep iz leta 2002), v katerem je bilo ugotovljeno, da sta podjetje POSTDIENST in njegov naslednik, podjetje Deutsche Post AG (v nadaljnjem besedilu: podjetje DPAG; podjetji POSTDIENST in DPAG bosta skupaj imenovani podjetje Deutsche Post), ceno za dostavo paketov od vrat do vrat določali pod dodatnimi stroški in da ta agresivna politika popustov ne spada v obveznost zagotavljanja univerzalne storitve podjetja Deutsche Post.

3

| (8) | Po mnenju Komisije so bile izgube v višini 572 milijonov EUR, ki so nastale zaradi tega, v nasprotju s členoma 106 in 107 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) na koncu pokrite z državnimi sredstvi, ki so bila podjetju Deutsche Post odobrena v različnih oblikah (npr. državna nadomestila s strani sestrske družbe Deutsche Bundespost TELEKOM (v nadaljnjem besedilu: družba TELEKOM), državna jamstva za posojila in državne subvencije za financiranje pokojnin javnih uslužbencev). |
| --- | --- |

(8)

Po mnenju Komisije so bile izgube v višini 572 milijonov EUR, ki so nastale zaradi tega, v nasprotju s členoma 106 in 107 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) na koncu pokrite z državnimi sredstvi, ki so bila podjetju Deutsche Post odobrena v različnih oblikah (npr. državna nadomestila s strani sestrske družbe Deutsche Bundespost TELEKOM (v nadaljnjem besedilu: družba TELEKOM), državna jamstva za posojila in državne subvencije za financiranje pokojnin javnih uslužbencev).

| (9) | Po sprejetju sklepa iz leta 2002 je podjetje DPAG Nemčiji vrnilo nezdružljivo državno pomoč v višini 572 milijonov EUR. Podjetje Deutsche Post je sklep izpodbijalo pred sodišči Unije. |
| --- | --- |

(9)

Po sprejetju sklepa iz leta 2002 je podjetje DPAG Nemčiji vrnilo nezdružljivo državno pomoč v višini 572 milijonov EUR. Podjetje Deutsche Post je sklep izpodbijalo pred sodišči Unije.

1.1.3   Nadaljnje pritožbe po sprejetju sklepa iz leta 2002

Nadaljnje pritožbe po sprejetju sklepa iz leta 2002

| (10) | Podjetje UPS je 13. maja 2004 vložilo nadaljnjo pritožbo glede nezakonite državne pomoči, ki je bila podjetju Deutsche Post dodeljena po sprejetju sklepa iz leta 2002. Podjetje UPS trdi, da v sklepu iz leta 2002 niso bili proučeni vsi ukrepi iz prvotne pritožbe iz leta 1994 in da so bile finančne koristi za podjetje Deutsche Post znatno večje od nezdružljive pomoči v višini 572 milijonov EUR. Podjetje UPS je tudi menilo, da je podjetje Deutsche Post državne vire porabilo za povečanje obsega storitev paketne dostave (npr. za nakup drugih podjetij) in prodajo storitev svojima podružnicama, banki Postbank AG (v nadaljnjem besedilu: banka POSTBANK) in podjetju Deutsche Post Euro Express GmbH & Co OHG, ki sta dejavni na področju bančnih storitev in storitev paketne dostave za poslovne stranke pod znamko DHL, po prenizkih transfernih cenah. |
| --- | --- |

(10)

Podjetje UPS je 13. maja 2004 vložilo nadaljnjo pritožbo glede nezakonite državne pomoči, ki je bila podjetju Deutsche Post dodeljena po sprejetju sklepa iz leta 2002. Podjetje UPS trdi, da v sklepu iz leta 2002 niso bili proučeni vsi ukrepi iz prvotne pritožbe iz leta 1994 in da so bile finančne koristi za podjetje Deutsche Post znatno večje od nezdružljive pomoči v višini 572 milijonov EUR. Podjetje UPS je tudi menilo, da je podjetje Deutsche Post državne vire porabilo za povečanje obsega storitev paketne dostave (npr. za nakup drugih podjetij) in prodajo storitev svojima podružnicama, banki Postbank AG (v nadaljnjem besedilu: banka POSTBANK) in podjetju Deutsche Post Euro Express GmbH & Co OHG, ki sta dejavni na področju bančnih storitev in storitev paketne dostave za poslovne stranke pod znamko DHL, po prenizkih transfernih cenah.

| (11) | Komisija je 9. novembra 2004 in 1. aprila 2005 Nemčiji poslala zahtevi za informacije. Nemčija je predložila odgovore 2. decembra 2004 oziroma 3. junija 2005. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 9. novembra 2004 in 1. aprila 2005 Nemčiji poslala zahtevi za informacije. Nemčija je predložila odgovore 2. decembra 2004 oziroma 3. junija 2005.

| (12) | Podjetje TNT Post AG & Co KG (v nadaljnjem besedilu: podjetje TNT) je 16. julija 2004 vložilo pritožbo, v kateri je trdilo, da je podjetje Deutsche Post banki POSTBANK prodajalo storitve po prenizkih transfernih cenah. Trdilo je, da je banka POSTBANK za zagotovljene storitve plačala samo spremenljive stroške, podjetje Deutsche Post pa je skupne stalne stroške distribucijskega omrežja v celoti financiralo iz prihodkov svojega monopola nad pisemskimi pošiljkami. |
| --- | --- |

(12)

Podjetje TNT Post AG & Co KG (v nadaljnjem besedilu: podjetje TNT) je 16. julija 2004 vložilo pritožbo, v kateri je trdilo, da je podjetje Deutsche Post banki POSTBANK prodajalo storitve po prenizkih transfernih cenah. Trdilo je, da je banka POSTBANK za zagotovljene storitve plačala samo spremenljive stroške, podjetje Deutsche Post pa je skupne stalne stroške distribucijskega omrežja v celoti financiralo iz prihodkov svojega monopola nad pisemskimi pošiljkami.

| (13) | Komisija je 11. novembra 2004 in 25. aprila 2005 Nemčiji poslala zahtevi za informacije. Nemčija je predložila odgovore 17. decembra 2004 oziroma 23. junija 2005. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je 11. novembra 2004 in 25. aprila 2005 Nemčiji poslala zahtevi za informacije. Nemčija je predložila odgovore 17. decembra 2004 oziroma 23. junija 2005.

1.1.4   Sklep o razširitvi iz leta 2007

Sklep o razširitvi iz leta 2007

| (14) | Po nadaljnjih pritožbah je Komisija z dopisom z dne 12. septembra 2007 (4) obvestila Nemčijo o odločitvi, da razširi področje uporabe postopka, ki se je prvotno začel leta 1999 (v nadaljnjem besedilu: sklep o razširitvi iz leta 2007). |
| --- | --- |

(14)

Po nadaljnjih pritožbah je Komisija z dopisom z dne 12. septembra 2007 (4) obvestila Nemčijo o odločitvi, da razširi področje uporabe postopka, ki se je prvotno začel leta 1999 (v nadaljnjem besedilu: sklep o razširitvi iz leta 2007).

4

| (15) | Cilj sklepa o razširitvi iz leta 2007 je bila vključitev novo predloženih informacij in skrbna preiskava vseh morebitnih izkrivljanj konkurence, nastalih zaradi javnih ukrepov, ki so bili odobreni podjetju Deutsche Post. |
| --- | --- |

(15)

Cilj sklepa o razširitvi iz leta 2007 je bila vključitev novo predloženih informacij in skrbna preiskava vseh morebitnih izkrivljanj konkurence, nastalih zaradi javnih ukrepov, ki so bili odobreni podjetju Deutsche Post.

| (16) | Nemčija je svoje pripombe predložila 14. decembra 2007, podjetje Deutsche Post pa je sklep o razširitvi iz leta 2007 izpodbijalo (5). Podjetji UPS in TNT sta svoje pripombe predložili 16. novembra 2007. Nemčija je 20. decembra 2007 zaprosila za podaljšanje roka, nato pa 12. marca 2008 predložila svoje ugotovitve glede pripomb podjetij TNT in UPS. |
| --- | --- |

(16)

Nemčija je svoje pripombe predložila 14. decembra 2007, podjetje Deutsche Post pa je sklep o razširitvi iz leta 2007 izpodbijalo (5). Podjetji UPS in TNT sta svoje pripombe predložili 16. novembra 2007. Nemčija je 20. decembra 2007 zaprosila za podaljšanje roka, nato pa 12. marca 2008 predložila svoje ugotovitve glede pripomb podjetij TNT in UPS.

5

1.1.5   Zahteva za informacije z dne 17. julija 2008

Zahteva za informacije z dne 17. julija 2008

| (17) | Komisija je Nemčiji 17. julija 2008 poslala zahtevo za informacije glede vseh ukrepov državne pomoči, ki se preiskujejo, vključno z vprašalnikom o prihodkih in stroških podjetja Deutsche Post v obdobju 1989–2007. Nemčija je 5. avgusta 2008 zaprosila za odprto podaljšanje roka, ker je morala ugotoviti dostopnost nekaterih podatkov, preden je lahko predložila odgovor. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je Nemčiji 17. julija 2008 poslala zahtevo za informacije glede vseh ukrepov državne pomoči, ki se preiskujejo, vključno z vprašalnikom o prihodkih in stroških podjetja Deutsche Post v obdobju 1989–2007. Nemčija je 5. avgusta 2008 zaprosila za odprto podaljšanje roka, ker je morala ugotoviti dostopnost nekaterih podatkov, preden je lahko predložila odgovor.

| (18) | Komisija je 12. avgusta 2008 pojasnila, zakaj bi bilo treba preverjanje prihodkov in stroškov podjetja Deutsche Post izvesti za obdobje 1989–2007, in vztrajala, da je treba predložiti zahtevane informacije. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je 12. avgusta 2008 pojasnila, zakaj bi bilo treba preverjanje prihodkov in stroškov podjetja Deutsche Post izvesti za obdobje 1989–2007, in vztrajala, da je treba predložiti zahtevane informacije.

| (19) | Nemčija je v svojem sporočilu z dne 14. avgusta 2008 trdila, da ni razloga za preverjanje prihodkov in stroškov podjetja Deutsche Post za obdobje po letu 1994. Komisija si je 22. avgusta 2008 pridržala pravico do sprejetja odredbe o predložitvi podatkov v skladu s členom 10(3) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (6), če Nemčija ne bi predložila zahtevanih informacij. |
| --- | --- |

(19)

Nemčija je v svojem sporočilu z dne 14. avgusta 2008 trdila, da ni razloga za preverjanje prihodkov in stroškov podjetja Deutsche Post za obdobje po letu 1994. Komisija si je 22. avgusta 2008 pridržala pravico do sprejetja odredbe o predložitvi podatkov v skladu s členom 10(3) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (6), če Nemčija ne bi predložila zahtevanih informacij.

6

| (20) | Nemčija je v podporo svojemu mnenju, da analiza računovodskih poročil po letu 1994 ni potrebna in da je ustrezno obdobje preiskave od leta 1990 do 1994, 2. oktobra 2008 predložila rezultate še enega strokovnega mnenja. |
| --- | --- |

(20)

Nemčija je v podporo svojemu mnenju, da analiza računovodskih poročil po letu 1994 ni potrebna in da je ustrezno obdobje preiskave od leta 1990 do 1994, 2. oktobra 2008 predložila rezultate še enega strokovnega mnenja.

| (21) | Nemčija je 28. oktobra 2008 predložila informacije o državnem jamstvu in subvenciji za pokojnine. |
| --- | --- |

(21)

Nemčija je 28. oktobra 2008 predložila informacije o državnem jamstvu in subvenciji za pokojnine.

1.1.6   Odredba o predložitvi podatkov z dne 30. oktobra 2008

Odredba o predložitvi podatkov z dne 30. oktobra 2008

| (22) | Komisija ni sprejela trditev Nemčije in je vztrajala, da je bila analiza do leta 2007 potrebna zaradi celovitega razumevanja konkurenčnih učinkov izvedenih ukrepov državne pomoči. Po dveh opomnikih glede predložitve podatkov z dne 12. in 22. avgusta 2008 je Komisija 30. oktobra 2008 sprejela odredbo o predložitvi podatkov, v kateri je Nemčiji odredila, da predloži vse potrebne računovodske podatke za celotno obdobje 1989–2007. |
| --- | --- |

(22)

Komisija ni sprejela trditev Nemčije in je vztrajala, da je bila analiza do leta 2007 potrebna zaradi celovitega razumevanja konkurenčnih učinkov izvedenih ukrepov državne pomoči. Po dveh opomnikih glede predložitve podatkov z dne 12. in 22. avgusta 2008 je Komisija 30. oktobra 2008 sprejela odredbo o predložitvi podatkov, v kateri je Nemčiji odredila, da predloži vse potrebne računovodske podatke za celotno obdobje 1989–2007.

| (23) | Nemčija in podjetje Deutsche Post sta izpodbijala veljavnost odredbe o predložitvi podatkov (7). |
| --- | --- |

(23)

Nemčija in podjetje Deutsche Post sta izpodbijala veljavnost odredbe o predložitvi podatkov (7).

7

| (24) | Zahtevane računovodske podatke za obdobje 1989–1994 je Nemčija predložila 27. novembra 2008. Nemčija je računovodske podatke, ki jih je predložila 27. novembra 2008, posodobila 5. in 16. decembra 2008. |
| --- | --- |

(24)

Zahtevane računovodske podatke za obdobje 1989–1994 je Nemčija predložila 27. novembra 2008. Nemčija je računovodske podatke, ki jih je predložila 27. novembra 2008, posodobila 5. in 16. decembra 2008.

1.1.7   Predložitev računovodskih podatkov za obdobje 1989–2007

Predložitev računovodskih podatkov za obdobje 1989–2007

| (25) | Po sestanku dne 6. februarja 2009 med pristojnim nemškim zunanjim ministrom, izvršnim direktorjem podjetja DPAG, in komisarjem, pristojnim za politiko konkurence, sta se Nemčija in podjetje Deutsche Post strinjala, da bosta predložila računovodske podatke za obdobje po letu 1994. |
| --- | --- |

(25)

Po sestanku dne 6. februarja 2009 med pristojnim nemškim zunanjim ministrom, izvršnim direktorjem podjetja DPAG, in komisarjem, pristojnim za politiko konkurence, sta se Nemčija in podjetje Deutsche Post strinjala, da bosta predložila računovodske podatke za obdobje po letu 1994.

| (26) | Nemčija je 3. marca 2009 predložila prvi sklop računovodskih podatkov za celotno obdobje preiskave 1989–2007. |
| --- | --- |

(26)

Nemčija je 3. marca 2009 predložila prvi sklop računovodskih podatkov za celotno obdobje preiskave 1989–2007.

| (27) | Sestanki med podjetjem Deutsche Post in službami Komisije so potekali 3. marca 2009 v Bruslju ter 12. marca, 2. aprila, 28. maja, 23. junija in 18. septembra 2009 v Bonnu. Nemčija je dodatne informacije podjetja Deutsche Post predložila 26. marca, 7. maja in 22. junija 2009. |
| --- | --- |

(27)

Sestanki med podjetjem Deutsche Post in službami Komisije so potekali 3. marca 2009 v Bruslju ter 12. marca, 2. aprila, 28. maja, 23. junija in 18. septembra 2009 v Bonnu. Nemčija je dodatne informacije podjetja Deutsche Post predložila 26. marca, 7. maja in 22. junija 2009.

| (28) | Po teh sestankih in dveh seznamih vprašanj, ki so ju službe Komisije podjetju Deutsche Post predložile 4. junija in 30. julija 2009, je Nemčija 9. julija, 31. julija, 17. avgusta, 8. septembra, 10. septembra in 15. oktobra 2009 predložila posodobljene računovodske podatke in dodatna pojasnila. |
| --- | --- |

(28)

Po teh sestankih in dveh seznamih vprašanj, ki so ju službe Komisije podjetju Deutsche Post predložile 4. junija in 30. julija 2009, je Nemčija 9. julija, 31. julija, 17. avgusta, 8. septembra, 10. septembra in 15. oktobra 2009 predložila posodobljene računovodske podatke in dodatna pojasnila.

| (29) | Službe Komisije so 16. in 24. septembra 2009 predložile dodatna vprašanja, na katera je Nemčija odgovorila 14. oktobra 2009. |
| --- | --- |

(29)

Službe Komisije so 16. in 24. septembra 2009 predložile dodatna vprašanja, na katera je Nemčija odgovorila 14. oktobra 2009.

1.1.8   Sklep o razširitvi iz leta 2011

Sklep o razširitvi iz leta 2011

| (30) | Komisija je z dopisom z dne 10. maja 2011 (8) Nemčijo obvestila o odločitvi, da v skladu s členom 108(2) PDEU razširi področje uporabe postopka, ki se je prvotno začel leta 1999 in je bil razširjen leta 2007, da bi lahko izvedla poglobljeno preiskavo subvencije za pokojnine, ki jo podjetje Deutsche Post prejema od leta 1995 (v nadaljnjem besedilu: sklep o razširitvi iz leta 2011). |
| --- | --- |

(30)

Komisija je z dopisom z dne 10. maja 2011 (8) Nemčijo obvestila o odločitvi, da v skladu s členom 108(2) PDEU razširi področje uporabe postopka, ki se je prvotno začel leta 1999 in je bil razširjen leta 2007, da bi lahko izvedla poglobljeno preiskavo subvencije za pokojnine, ki jo podjetje Deutsche Post prejema od leta 1995 (v nadaljnjem besedilu: sklep o razširitvi iz leta 2011).

8

| (31) | Nemčija je 23. maja 2011 zaprosila za podaljšanje roka, nato pa 29. julija 2011 predložila svoje ugotovitve. |
| --- | --- |

(31)

Nemčija je 23. maja 2011 zaprosila za podaljšanje roka, nato pa 29. julija 2011 predložila svoje ugotovitve.

| (32) | Podjetje UPS je svoje pripombe predložilo 4. oktobra 2011. Nato sta svoje pripombe predložila še organizacija Free and Fair Post Initiative 5. oktobra 2011 in združenje Bundesverband Internationaler Express und Kurierdienste (v nadaljnjem besedilu: združenje BIEK) 7. oktobra 2011. Komisija je 13. oktobra 2011 pripombe zainteresiranih strani posredovala Nemčiji. |
| --- | --- |

(32)

Podjetje UPS je svoje pripombe predložilo 4. oktobra 2011. Nato sta svoje pripombe predložila še organizacija Free and Fair Post Initiative 5. oktobra 2011 in združenje Bundesverband Internationaler Express und Kurierdienste (v nadaljnjem besedilu: združenje BIEK) 7. oktobra 2011. Komisija je 13. oktobra 2011 pripombe zainteresiranih strani posredovala Nemčiji.

| (33) | Nemčija je svoje ugotovitve glede pripomb tretjih strani predložila 14. novembra 2011. |
| --- | --- |

(33)

Nemčija je svoje ugotovitve glede pripomb tretjih strani predložila 14. novembra 2011.

| (34) | Komisija je 18. novembra 2011 poslala še eno zahtevo za informacije v zvezi s podrobnostmi financiranja pokojnin v obdobju po letu 2007. Nemčija je odgovore predložila 2. in 19. januarja 2012. Komisija je 16. decembra 2011 Nemčiji predložila strokovno študijo svetovalnega podjetja Charles River Associates o opredelitvi referenčnega dobička (9), na katero je Nemčija predložila pripombe 16. januarja 2012. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je 18. novembra 2011 poslala še eno zahtevo za informacije v zvezi s podrobnostmi financiranja pokojnin v obdobju po letu 2007. Nemčija je odgovore predložila 2. in 19. januarja 2012. Komisija je 16. decembra 2011 Nemčiji predložila strokovno študijo svetovalnega podjetja Charles River Associates o opredelitvi referenčnega dobička (9), na katero je Nemčija predložila pripombe 16. januarja 2012.

9

1.1.9   Sklep iz leta 2012

Sklep iz leta 2012

| (35) | Komisija je 25. januarja 2012 sprejela Sklep 2012/636/EU (10) (v nadaljnjem besedilu: sklep iz leta 2012). |
| --- | --- |

(35)

Komisija je 25. januarja 2012 sprejela Sklep 2012/636/EU (10) (v nadaljnjem besedilu: sklep iz leta 2012).

10

| (36) | Komisija je v zadevnem sklepu ugotovila, da subvencija za pokojnine pomeni nezakonito in nezdružljivo državno pomoč ter odredila vračilo pomoči za obdobje od 1. januarja 2003 do takrat, ko je primerjalna prednost prenehala. V zvezi s pomočjo za obdobje 1995–2002 je Komisija ugotovila, da ni mogoče količinsko opredeliti zneska nezdružljive pomoči. Komisija zato ni odredila vračila pomoči za to obdobje. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je v zadevnem sklepu ugotovila, da subvencija za pokojnine pomeni nezakonito in nezdružljivo državno pomoč ter odredila vračilo pomoči za obdobje od 1. januarja 2003 do takrat, ko je primerjalna prednost prenehala. V zvezi s pomočjo za obdobje 1995–2002 je Komisija ugotovila, da ni mogoče količinsko opredeliti zneska nezdružljive pomoči. Komisija zato ni odredila vračila pomoči za to obdobje.

| (37) | Komisija je v zvezi z državnimi nadomestili ugotovila, da jih je Nemčija nezakonito odobrila v nasprotju s členom 108(3) PDEU, vendar so združljiva z notranjim trgom. Kar zadeva državno jamstvo, je Komisija ugotovila, da ta ukrep pomeni veljavno pomoč podjetju Deutsche Post v skladu s členoma 107(1) in 108(3) PDEU. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je v zvezi z državnimi nadomestili ugotovila, da jih je Nemčija nezakonito odobrila v nasprotju s členom 108(3) PDEU, vendar so združljiva z notranjim trgom. Kar zadeva državno jamstvo, je Komisija ugotovila, da ta ukrep pomeni veljavno pomoč podjetju Deutsche Post v skladu s členoma 107(1) in 108(3) PDEU.

1.2   Povzetek ustreznih sodnih postopkov

Povzetek ustreznih sodnih postopkov

1.2.1   Razglasitev ničnosti sklepa iz leta 2002

Razglasitev ničnosti sklepa iz leta 2002

| (38) | Splošno sodišče je s sodbo iz leta 2008 (11) razglasilo ničnost sklepa iz leta 2002, ker Komisija ni izvedla celovite analize vseh prihodkov in stroškov univerzalnih storitev, da bi ugotovila, ali je podjetje Deutsche Post prejelo prenizko ali previsoko nadomestilo. |
| --- | --- |

(38)

Splošno sodišče je s sodbo iz leta 2008 (11) razglasilo ničnost sklepa iz leta 2002, ker Komisija ni izvedla celovite analize vseh prihodkov in stroškov univerzalnih storitev, da bi ugotovila, ali je podjetje Deutsche Post prejelo prenizko ali previsoko nadomestilo.

11

| (39) | Nemčija je zato podjetju Deutsche Post izterjano državno pomoč v višini 572 milijonov EUR vrnila skupaj s pripadajočimi obrestmi. |
| --- | --- |

(39)

Nemčija je zato podjetju Deutsche Post izterjano državno pomoč v višini 572 milijonov EUR vrnila skupaj s pripadajočimi obrestmi.

| (40) | Sodišče Evropske unije je 2. septembra 2010 zavrnilo pritožbo Komisije na sodbo Splošnega sodišča (12). |
| --- | --- |

(40)

Sodišče Evropske unije je 2. septembra 2010 zavrnilo pritožbo Komisije na sodbo Splošnega sodišča (12).

12

1.2.2   Razglasitev ničnosti sklepa o razširitvi iz leta 2007

Razglasitev ničnosti sklepa o razširitvi iz leta 2007

| (41) | Podjetje Deutsche Post je izpodbijalo veljavnost sklepa o razširitvi iz leta 2007 in trdilo, da je zaradi sklepa iz leta 2002 upravičeno pričakovalo, da Komisija ne bo ponovno začela preiskav. |
| --- | --- |

(41)

Podjetje Deutsche Post je izpodbijalo veljavnost sklepa o razširitvi iz leta 2007 in trdilo, da je zaradi sklepa iz leta 2002 upravičeno pričakovalo, da Komisija ne bo ponovno začela preiskav.

| (42) | Splošno sodišče je 8. decembra 2011 ugovor zavrnilo kot nedopusten (13), ker se je sklep o razširitvi iz leta 2007 nanašal na iste ukrepe kot sklep o začetku postopka. |
| --- | --- |

(42)

Splošno sodišče je 8. decembra 2011 ugovor zavrnilo kot nedopusten (13), ker se je sklep o razširitvi iz leta 2007 nanašal na iste ukrepe kot sklep o začetku postopka.

13

| (43) | Sodišče je 24. oktobra 2013 razveljavilo sodbo Splošnega sodišča iz leta 2011 o sklepu o razširitvi iz leta 2007 (14) in zadevo vrnilo v razsojanje Splošnemu sodišču. |
| --- | --- |

(43)

Sodišče je 24. oktobra 2013 razveljavilo sodbo Splošnega sodišča iz leta 2011 o sklepu o razširitvi iz leta 2007 (14) in zadevo vrnilo v razsojanje Splošnemu sodišču.

14

| (44) | Splošno sodišče je 18. septembra 2015 razglasilo ničnost sklepa o razširitvi iz leta 2007 (15). Zoper sodbo ni bila vložena pritožba. |
| --- | --- |

(44)

Splošno sodišče je 18. septembra 2015 razglasilo ničnost sklepa o razširitvi iz leta 2007 (15). Zoper sodbo ni bila vložena pritožba.

15

1.2.3   Razglasitev delne ničnosti sklepa iz leta 2012

Razglasitev delne ničnosti sklepa iz leta 2012

| (45) | Splošno sodišče je 14. julija 2016 razglasilo ničnost členov 1 in 4 sklepa iz leta 2012 (16), ker je menilo, da Komisija ni dokazala obstoja prednosti, dodeljene podjetju Deutsche Post. Zoper sodbo ni bila vložena pritožba. |
| --- | --- |

(45)

Splošno sodišče je 14. julija 2016 razglasilo ničnost členov 1 in 4 sklepa iz leta 2012 (16), ker je menilo, da Komisija ni dokazala obstoja prednosti, dodeljene podjetju Deutsche Post. Zoper sodbo ni bila vložena pritožba.

16

| (46) | Zoper preostali del sklepa iz leta 2012 ni bila vložena pritožba. |
| --- | --- |

(46)

Zoper preostali del sklepa iz leta 2012 ni bila vložena pritožba.

1.2.4   Razglasitev ničnosti sklepa o razširitvi iz leta 2011

Razglasitev ničnosti sklepa o razširitvi iz leta 2011

| (47) | Splošno sodišče je 10. aprila 2019 razglasilo ničnost sklepa o razširitvi iz leta 2011 (17), ker je menilo, da Komisija ni zadostno utemeljila začetka formalnega postopka (kršitev člena 296 PDEU) v zvezi z obstojem prednosti. Zoper sodbo ni bila vložena pritožba. |
| --- | --- |

(47)

Splošno sodišče je 10. aprila 2019 razglasilo ničnost sklepa o razširitvi iz leta 2011 (17), ker je menilo, da Komisija ni zadostno utemeljila začetka formalnega postopka (kršitev člena 296 PDEU) v zvezi z obstojem prednosti. Zoper sodbo ni bila vložena pritožba.

17

1.3   Pripombe, prejete po razglasitvi ničnosti sklepa iz leta 2012 in sklepa o razširitvi iz leta 2011

Pripombe, prejete po razglasitvi ničnosti sklepa iz leta 2012 in sklepa o razširitvi iz leta 2011

| (48) | Komisija je po razglasitvi ničnosti sklepa iz leta 2012 in sklepa o razširitvi iz leta 2011 prejela dodatne pripombe od podjetja UPS v dopisih z dne 24. maja 2019 in 17. julija 2019 ter združenja BIEK v dopisu z dne 31. maja 2019. Podjetje UPS in združenje BIEK sta v svojih dopisih poudarili, da imata nadaljnje pomisleke glede subvencije za pokojnine, in Komisijo pozvali, naj nadaljuje in zaključi preiskavo. Podjetje UPS je 28. novembra 2019 predložilo dodatne pripombe. |
| --- | --- |

(48)

Komisija je po razglasitvi ničnosti sklepa iz leta 2012 in sklepa o razširitvi iz leta 2011 prejela dodatne pripombe od podjetja UPS v dopisih z dne 24. maja 2019 in 17. julija 2019 ter združenja BIEK v dopisu z dne 31. maja 2019. Podjetje UPS in združenje BIEK sta v svojih dopisih poudarili, da imata nadaljnje pomisleke glede subvencije za pokojnine, in Komisijo pozvali, naj nadaljuje in zaključi preiskavo. Podjetje UPS je 28. novembra 2019 predložilo dodatne pripombe.

2.   Opis preiskovanega ukrepa

Opis preiskovanega ukrepa

2.1   Področje uporabe tega sklepa

Področje uporabe tega sklepa

| (49) | Komisija meni, da je treba glede na številne sklepe, ki jih je sprejela, in zaradi razglasitve ničnosti nekaterih sklepov pojasniti področje uporabe tega sklepa. |
| --- | --- |

(49)

Komisija meni, da je treba glede na številne sklepe, ki jih je sprejela, in zaradi razglasitve ničnosti nekaterih sklepov pojasniti področje uporabe tega sklepa.

| (50) | Komisija opozarja, da je v sklepu iz leta 2012 ugotovila naslednje:






  (a) | Nemčija je državna nadomestila odobrila nezakonito v nasprotju s členom 108(3) PDEU, vendar so združljiva z notranjim trgom; |
| --- | --- | --- |

(50)

Komisija opozarja, da je v sklepu iz leta 2012 ugotovila naslednje:

(a)

Nemčija je državna nadomestila odobrila nezakonito v nasprotju s členom 108(3) PDEU, vendar so združljiva z notranjim trgom;

| (b) | ukrep v zvezi z državnim jamstvom pomeni veljavno pomoč podjetju Deutsche Post v skladu s členoma 107(1) in 108(3) PDEU. |
| --- | --- |

(b)

ukrep v zvezi z državnim jamstvom pomeni veljavno pomoč podjetju Deutsche Post v skladu s členoma 107(1) in 108(3) PDEU.

| (51) | Te ugotovitve v sklepu iz leta 2012 niso bile predmet pritožbe, zato navedeni sklep v tem delu ostaja v veljavi. |
| --- | --- |

(51)

Te ugotovitve v sklepu iz leta 2012 niso bile predmet pritožbe, zato navedeni sklep v tem delu ostaja v veljavi.

| (52) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da sta sodišči razglasili ničnost sklepa o razširitvi iz leta 2007 in sklepa o razširitvi iz leta 2011. |
| --- | --- |

(52)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da sta sodišči razglasili ničnost sklepa o razširitvi iz leta 2007 in sklepa o razširitvi iz leta 2011.

| (53) | Zato preiskava zadeva le plačila, opisana v sklepu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(53)

Zato preiskava zadeva le plačila, opisana v sklepu o začetku postopka.

| (54) | V sklepu o začetku postopka je navedeno zlasti naslednje:






  (a) | plačila podjetja Deutsche Post v pokojninski sklad (ustanovljen v okviru privatizacije podjetja Deutsche Post) v višini 4 milijarde DEM (približno 2,05 milijarde EUR) na leto med letoma 1995 in 1999; |
| --- | --- | --- |

(54)

V sklepu o začetku postopka je navedeno zlasti naslednje:

(a)

plačila podjetja Deutsche Post v pokojninski sklad (ustanovljen v okviru privatizacije podjetja Deutsche Post) v višini 4 milijarde DEM (približno 2,05 milijarde EUR) na leto med letoma 1995 in 1999;

| (b) | primanjkljaj v višini 8,2 milijarde DEM (približno 4,19 milijarde EUR), ki je nastal v pokojninskem skladu zaradi predčasne upokojitve znatnega števila zaposlenih v podjetju Deutsche Post do leta 1999, in |
| --- | --- |

(b)

primanjkljaj v višini 8,2 milijarde DEM (približno 4,19 milijarde EUR), ki je nastal v pokojninskem skladu zaradi predčasne upokojitve znatnega števila zaposlenih v podjetju Deutsche Post do leta 1999, in

| (c) | dejstvo, da je Nemčija v skladu z izjavo nemškega ministra za finance z dne 18. januarja 1999 pokrila ta primanjkljaj. |
| --- | --- |

(c)

dejstvo, da je Nemčija v skladu z izjavo nemškega ministra za finance z dne 18. januarja 1999 pokrila ta primanjkljaj.

| (55) | Ta sklep torej obravnava subvencijo za pokojnine, kot je opisana zgoraj. |
| --- | --- |

(55)

Ta sklep torej obravnava subvencijo za pokojnine, kot je opisana zgoraj.

2.2   Subvencija za pokojnine za obdobje 1995–1999

Subvencija za pokojnine za obdobje 1995–1999

| (56) | S subvencijo za pokojnine, ki temelji na kadrovskih predpisih, ki urejajo položaj zaposlenih v nekdanji nemški zvezni poštni službi (Gesetz zum Personalrecht der Beschäftigten der früheren Deutschen Bundespost (Postpersonalrechtsgesetz)) (18) (v nadaljnjem besedilu: zakon PostPersRG), se od leta 1995 financira velik delež pokojnin za upokojene javne uslužbence podjetja Deutsche Post. Da bi v celoti razumeli učinke subvencije za pokojnine v oceni iz oddelka 5, so v naslednjih oddelkih podrobneje opisani socialni prejemki in prispevki za socialno varnost javnih uslužbencev v primerjavi z obveznimi shemami socialnega zavarovanja za uslužbence, zaposlene na podlagi pogodb zasebnega prava (v nadaljnjem besedilu: zasebni uslužbenci). |
| --- | --- |

(56)

S subvencijo za pokojnine, ki temelji na kadrovskih predpisih, ki urejajo položaj zaposlenih v nekdanji nemški zvezni poštni službi (Gesetz zum Personalrecht der Beschäftigten der früheren Deutschen Bundespost (Postpersonalrechtsgesetz)) (18) (v nadaljnjem besedilu: zakon PostPersRG), se od leta 1995 financira velik delež pokojnin za upokojene javne uslužbence podjetja Deutsche Post. Da bi v celoti razumeli učinke subvencije za pokojnine v oceni iz oddelka 5, so v naslednjih oddelkih podrobneje opisani socialni prejemki in prispevki za socialno varnost javnih uslužbencev v primerjavi z obveznimi shemami socialnega zavarovanja za uslužbence, zaposlene na podlagi pogodb zasebnega prava (v nadaljnjem besedilu: zasebni uslužbenci).

Gesetz zum Personalrecht der Beschäftigten der früheren Deutschen Bundespost (Postpersonalrechtsgesetz)

18

2.2.1   Socialni prejemki za javne uslužbence

Socialni prejemki za javne uslužbence

| (57) | Javni uslužbenci so upravičeni do starostne pokojnine, zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe. Prejemki javnih uslužbencev podjetja Deutsche Post so enaki kot prejemki vseh drugih javnih uslužbencev.






  (a) | Višina pokojnine je v skladu s členom 14 zakona o pokojninah v javni upravi (Gesetz über die Versorgung der Beamten und Richter in Bund und Ländern (Beamtenversorgungsgesetz – BeamtVG) z dne 24. avgusta 1976 (19) določena vnaprej kot določen odstotek zadnje plače javnega uslužbenca. |
| --- | --- | --- |

(57)

Javni uslužbenci so upravičeni do starostne pokojnine, zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe. Prejemki javnih uslužbencev podjetja Deutsche Post so enaki kot prejemki vseh drugih javnih uslužbencev.

(a)

Višina pokojnine je v skladu s členom 14 zakona o pokojninah v javni upravi (Gesetz über die Versorgung der Beamten und Richter in Bund und Ländern (Beamtenversorgungsgesetz – BeamtVG) z dne 24. avgusta 1976 (19) določena vnaprej kot določen odstotek zadnje plače javnega uslužbenca.

Gesetz über die Versorgung der Beamten und Richter in Bund und Ländern

Beamtenversorgungsgesetz

BeamtVG

19

| (b) | Javni uslužbenci so upravičeni do povračila v višini 50 % do 70 % stroškov za zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo, preostale stroške pa morajo plačati sami. Dejanska razčlenitev stroškov za zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo je odvisna od več meril, npr. števila otrok. Javni uslužbenci se lahko odločijo, da sklenejo prostovoljno dopolnilno zavarovanje ali pa svoj delež stroškov za zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo plačajo sami. |
| --- | --- |

(b)

Javni uslužbenci so upravičeni do povračila v višini 50 % do 70 % stroškov za zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo, preostale stroške pa morajo plačati sami. Dejanska razčlenitev stroškov za zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo je odvisna od več meril, npr. števila otrok. Javni uslužbenci se lahko odločijo, da sklenejo prostovoljno dopolnilno zavarovanje ali pa svoj delež stroškov za zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo plačajo sami.

2.2.2   Financiranje socialnih prejemkov javnih uslužbencev podjetja POSTDIENST v obdobju 1989–1994

Financiranje socialnih prejemkov javnih uslužbencev podjetja POSTDIENST v obdobju 1989–1994

| (58) | Po prvi reformi poštnega sektorja leta 1989 so morali podjetje POSTDIENST, družba TELEKOM in banka POSTBANK v skladu s členom 54(2) zakona o pravni strukturi nemške zvezne poštne službe (Gesetz über die Unternehmensverfassung der Deutschen Bundespost (Postverfassungsgesetz – PostVerfG) (20) v celoti financirati izplačila pokojnin in stroške za zdravstveno varstvo upokojenih javnih uslužbencev, ki so bili na podlagi nekdanjih dejavnosti premeščeni v ustrezno podjetje. |
| --- | --- |

(58)

Po prvi reformi poštnega sektorja leta 1989 so morali podjetje POSTDIENST, družba TELEKOM in banka POSTBANK v skladu s členom 54(2) zakona o pravni strukturi nemške zvezne poštne službe (Gesetz über die Unternehmensverfassung der Deutschen Bundespost (Postverfassungsgesetz – PostVerfG) (20) v celoti financirati izplačila pokojnin in stroške za zdravstveno varstvo upokojenih javnih uslužbencev, ki so bili na podlagi nekdanjih dejavnosti premeščeni v ustrezno podjetje.

Gesetz über die Unternehmensverfassung der Deutschen Bundespost

Postverfassungsgesetz

PostVerfG

20

| (59) | V skladu s to določbo lahko država, tudi če je terjatev javnega uslužbenca še naprej do države, od podjetja POSTDIENST, družbe TELEKOM oziroma banke POSTBANK terja celoten znesek. |
| --- | --- |

(59)

V skladu s to določbo lahko država, tudi če je terjatev javnega uslužbenca še naprej do države, od podjetja POSTDIENST, družbe TELEKOM oziroma banke POSTBANK terja celoten znesek.

2.2.3   Financiranje socialnih prejemkov javnih uslužbencev podjetja DPAG od leta 1995

Financiranje socialnih prejemkov javnih uslužbencev podjetja DPAG od leta 1995

| (60) | Z drugo reformo poštnih storitev in telekomunikacij iz leta 1994 (Gesetz zur Neuordnung des Postwesens und der Telekommunikation) so bili javni uslužbenci, ki so delali za podjetje POSTDIENST, v skladu s členom 2(1) zakona PostPersRG premeščeni v podjetje DPAG. V skladu s členom 2(3) zakona PostPersRG so javni uslužbenci ohranili svoj obstoječi pravni status. V skladu s členom 1(1) zakona PostPersRG je podjetje DPAG od zvezne države prevzelo vse pravice in obveznosti delodajalca ter v skladu s členom 2(3) zakona PostPersRG vse zahtevke javnih uslužbencev v zvezi s premoženjskimi pravicami. |
| --- | --- |

(60)

Z drugo reformo poštnih storitev in telekomunikacij iz leta 1994 (Gesetz zur Neuordnung des Postwesens und der Telekommunikation) so bili javni uslužbenci, ki so delali za podjetje POSTDIENST, v skladu s členom 2(1) zakona PostPersRG premeščeni v podjetje DPAG. V skladu s členom 2(3) zakona PostPersRG so javni uslužbenci ohranili svoj obstoječi pravni status. V skladu s členom 1(1) zakona PostPersRG je podjetje DPAG od zvezne države prevzelo vse pravice in obveznosti delodajalca ter v skladu s členom 2(3) zakona PostPersRG vse zahtevke javnih uslužbencev v zvezi s premoženjskimi pravicami.

Gesetz zur Neuordnung des Postwesens und der Telekommunikation

| (61) | V skladu s členom 15 zakona PostPersRG je izplačila pokojnin in stroškov zdravstvenega varstva upokojenih javnih uslužbencev prevzel novoustanovljeni pokojninski sklad za javne uslužbence podjetja Deutsche Post. Pokojninski skladi za podjetje Deutsche Post, družbo TELEKOM in banko POSTBANK so se 1. julija 2001 združili v pokojninski sklad za javne poštne uslužbence (Postbeamtenversorgungskasse) (v nadaljnjem besedilu: pokojninski sklad). |
| --- | --- |

(61)

V skladu s členom 15 zakona PostPersRG je izplačila pokojnin in stroškov zdravstvenega varstva upokojenih javnih uslužbencev prevzel novoustanovljeni pokojninski sklad za javne uslužbence podjetja Deutsche Post. Pokojninski skladi za podjetje Deutsche Post, družbo TELEKOM in banko POSTBANK so se 1. julija 2001 združili v pokojninski sklad za javne poštne uslužbence (Postbeamtenversorgungskasse) (v nadaljnjem besedilu: pokojninski sklad).

Postbeamtenversorgungskasse

| (62) | V skladu s členom 16(1) zakona PostPersRG je moralo podjetje Deutsche Post v pokojninski sklad plačevati letne prispevke v višini 2,045 milijarde EUR za obdobje 1995–1999, kar je skupaj znašalo 10,225 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(62)

V skladu s členom 16(1) zakona PostPersRG je moralo podjetje Deutsche Post v pokojninski sklad plačevati letne prispevke v višini 2,045 milijarde EUR za obdobje 1995–1999, kar je skupaj znašalo 10,225 milijarde EUR.

| (63) | Preostali primanjkljaj (tj. razlika med pokojninami za upokojene javne uslužbence in prispevkom, ki ga podjetje Deutsche Post vplačuje v pokojninski sklad) se je v skladu s členom 16(2) zakona PostPersRG financiral s subvencijo za pokojnine. Subvencija za pokojnine se je povečala s 151 milijonov EUR v letu 1995 na 1,118 milijarde EUR v letu 1999. |
| --- | --- |

(63)

Preostali primanjkljaj (tj. razlika med pokojninami za upokojene javne uslužbence in prispevkom, ki ga podjetje Deutsche Post vplačuje v pokojninski sklad) se je v skladu s členom 16(2) zakona PostPersRG financiral s subvencijo za pokojnine. Subvencija za pokojnine se je povečala s 151 milijonov EUR v letu 1995 na 1,118 milijarde EUR v letu 1999.

| (64) | Grafa na slikah 1 in 2 spodaj prikazujeta ustrezne prispevke podjetja Deutsche Post in Nemčije (v absolutnem znesku in odstotkih) za pokojninski sklad. |
| --- | --- |

(64)

Grafa na slikah 1 in 2 spodaj prikazujeta ustrezne prispevke podjetja Deutsche Post in Nemčije (v absolutnem znesku in odstotkih) za pokojninski sklad.

Image 1

Image 2

2.2.4   Obvezne sheme socialnega zavarovanja in dodatno pokojninsko zavarovanje za zasebne uslužbence podjetja Deutsche Post

Obvezne sheme socialnega zavarovanja in dodatno pokojninsko zavarovanje za zasebne uslužbence podjetja Deutsche Post

| (65) | Zasebni uslužbenci morajo biti člani štirih obveznih shem socialnega zavarovanja: pokojninskega zavarovanja, zavarovanja za primer brezposelnosti, zdravstvenega zavarovanja in zavarovanja za dolgotrajno oskrbo (21). V primerjavi s shemo za javne uslužbence zagotavljajo obvezne sheme socialnega zavarovanja drugačno kritje za sheme pokojninskega in zdravstvenega zavarovanja ter zavarovanja za dolgotrajno oskrbo:






  (a) | višina pokojnine ni določena kot odstotek zadnje mesečne plače, ampak povprečne plače v celotni življenjski dobi, |
| --- | --- | --- |

(65)

Zasebni uslužbenci morajo biti člani štirih obveznih shem socialnega zavarovanja: pokojninskega zavarovanja, zavarovanja za primer brezposelnosti, zdravstvenega zavarovanja in zavarovanja za dolgotrajno oskrbo (21). V primerjavi s shemo za javne uslužbence zagotavljajo obvezne sheme socialnega zavarovanja drugačno kritje za sheme pokojninskega in zdravstvenega zavarovanja ter zavarovanja za dolgotrajno oskrbo:

21

(a)

višina pokojnine ni določena kot odstotek zadnje mesečne plače, ampak povprečne plače v celotni življenjski dobi,

| (b) | stroški zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe so kriti v celoti. |
| --- | --- |

(b)

stroški zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe so kriti v celoti.

| (66) | Pomembne razlike so tudi pri financiranju socialnih prejemkov v primerjavi s socialnimi prejemki javnih uslužbencev:






  (a) | obvezne sheme socialnega zavarovanja so financirane iz skupnih prispevkov delodajalca in uslužbenca v celotnem delovnem življenju uslužbenca (v nadaljnjem besedilu: obvezni prispevki za socialno varnost); |
| --- | --- | --- |

(66)

Pomembne razlike so tudi pri financiranju socialnih prejemkov v primerjavi s socialnimi prejemki javnih uslužbencev:

(a)

obvezne sheme socialnega zavarovanja so financirane iz skupnih prispevkov delodajalca in uslužbenca v celotnem delovnem življenju uslužbenca (v nadaljnjem besedilu: obvezni prispevki za socialno varnost);

| (b) | celoten prispevek za socialno varnost je uradno razdeljen na delež, ki ga plača delodajalec, in delež, ki ga plača uslužbenec, oba pa obsegata približno polovico celotnega obveznega prispevka za socialno varnost; |
| --- | --- |

(b)

celoten prispevek za socialno varnost je uradno razdeljen na delež, ki ga plača delodajalec, in delež, ki ga plača uslužbenec, oba pa obsegata približno polovico celotnega obveznega prispevka za socialno varnost;

| (c) | delodajalec je formalno obvezan, da vplača celoten obvezni prispevek za socialno varnost v sheme socialnega zavarovanja. |
| --- | --- |

(c)

delodajalec je formalno obvezan, da vplača celoten obvezni prispevek za socialno varnost v sheme socialnega zavarovanja.

| (67) | Slika 3 spodaj prikazuje obvezne prispevke za socialno varnost za zasebne uslužbence za obdobje 1995–1999. |
| --- | --- |

(67)

Slika 3 spodaj prikazuje obvezne prispevke za socialno varnost za zasebne uslužbence za obdobje 1995–1999.

Image 3

| (68) | Iz slike 3 je razvidno, da so obvezni prispevki za socialno varnost znašali približno 39 % do 42 % bruto plače (bruto plača = neto plača + delež, ki ga plača uslužbenec). Glede na to, da delež, ki ga plača delodajalec, in delež, ki ga plača uslužbenec, pokrivata približno polovico celotnih obveznih prispevkov za socialno varnost, njuni obvezni prispevki za socialno varnost znašajo približno 19 % do 21 % bruto plače. |
| --- | --- |

(68)

Iz slike 3 je razvidno, da so obvezni prispevki za socialno varnost znašali približno 39 % do 42 % bruto plače (bruto plača = neto plača + delež, ki ga plača uslužbenec). Glede na to, da delež, ki ga plača delodajalec, in delež, ki ga plača uslužbenec, pokrivata približno polovico celotnih obveznih prispevkov za socialno varnost, njuni obvezni prispevki za socialno varnost znašajo približno 19 % do 21 % bruto plače.

| (69) | Zasebni uslužbenci podjetja Deutsche Post so imeli koristi ne le od obveznih shem socialnega zavarovanja, temveč tudi od dodatnega pokojninskega zavarovanja. Zasebni uslužbenci, ki so bili zaposleni pred letom 1997, so lahko sklenili dodatno pokojninsko zavarovanje, ki jim je omogočilo prejemanje pokojnin, podobnih pokojninam javnih uslužbencev. Dodatno pokojninsko zavarovanje je krilo razliko med obvezno pokojnino socialnega zavarovanja zasebnih uslužbencev, ki je enaka določenemu odstotku povprečne plače v celotni življenjski dobi, in pokojnino javnega uslužbenca, ki je enaka določenemu odstotku zadnje plače. Podrobna pravila so določena v Statutu o dopolnilni pokojninski agenciji nemške zvezne poštne službe (Satzung der Versorgungsanstalt der Deutschen Bundespost). |
| --- | --- |

(69)

Zasebni uslužbenci podjetja Deutsche Post so imeli koristi ne le od obveznih shem socialnega zavarovanja, temveč tudi od dodatnega pokojninskega zavarovanja. Zasebni uslužbenci, ki so bili zaposleni pred letom 1997, so lahko sklenili dodatno pokojninsko zavarovanje, ki jim je omogočilo prejemanje pokojnin, podobnih pokojninam javnih uslužbencev. Dodatno pokojninsko zavarovanje je krilo razliko med obvezno pokojnino socialnega zavarovanja zasebnih uslužbencev, ki je enaka določenemu odstotku povprečne plače v celotni življenjski dobi, in pokojnino javnega uslužbenca, ki je enaka določenemu odstotku zadnje plače. Podrobna pravila so določena v Statutu o dopolnilni pokojninski agenciji nemške zvezne poštne službe (Satzung der Versorgungsanstalt der Deutschen Bundespost).

Satzung der Versorgungsanstalt der Deutschen Bundespost

3.   RAZLOGI ZA ZACETEK POSTOPKA

RAZLOGI ZA ZACETEK POSTOPKA

| (70) | Komisija je v sklepu o začetku postopka navedla, da bi dejstvo, da je država pokrila primanjkljaj, ki je nastal do leta 1999 v zvezi s predčasno upokojitvijo velikega števila javnih uslužbencev podjetja Deutsche Post v obdobju 1995–1999, lahko pomenilo prednost za podjetje Deutsche Post. |
| --- | --- |

(70)

Komisija je v sklepu o začetku postopka navedla, da bi dejstvo, da je država pokrila primanjkljaj, ki je nastal do leta 1999 v zvezi s predčasno upokojitvijo velikega števila javnih uslužbencev podjetja Deutsche Post v obdobju 1995–1999, lahko pomenilo prednost za podjetje Deutsche Post.

| (71) | Zato je Komisija menila, da s predhodno preiskavo ukrepa ni bilo mogoče potrditi sklepa, da ukrep ni državna pomoč. |
| --- | --- |

(71)

Zato je Komisija menila, da s predhodno preiskavo ukrepa ni bilo mogoče potrditi sklepa, da ukrep ni državna pomoč.

| (72) | Poleg tega je Komisija v sklepu o začetku postopka ugotovila, da so se na podlagi predhodne preiskave pojavili dvomi glede združljivosti ukrepa z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(72)

Poleg tega je Komisija v sklepu o začetku postopka ugotovila, da so se na podlagi predhodne preiskave pojavili dvomi glede združljivosti ukrepa z notranjim trgom.

4.   USTREZNE PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

USTREZNE PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (73) | Zainteresirane strani so predložile pripombe na sklep o začetku postopka, sklep o razširitvi iz leta 2007 (zdaj razglašen za ničnega) in sklep o razširitvi iz leta 2011 (zdaj razglašen za ničnega). |
| --- | --- |

(73)

Zainteresirane strani so predložile pripombe na sklep o začetku postopka, sklep o razširitvi iz leta 2007 (zdaj razglašen za ničnega) in sklep o razširitvi iz leta 2011 (zdaj razglašen za ničnega).

| (74) | V tem oddelku so povzete pripombe, ki se štejejo za pomembne za oceno zadevnega ukrepa (tj. subvencija za pokojnine za obdobje 1995–1999), niso pa upoštevane vse pripombe, prejete v preteklih preiskavah drugih ukrepov in/ali subvencije za pokojnine za obdobje po letu 1999. |
| --- | --- |

(74)

V tem oddelku so povzete pripombe, ki se štejejo za pomembne za oceno zadevnega ukrepa (tj. subvencija za pokojnine za obdobje 1995–1999), niso pa upoštevane vse pripombe, prejete v preteklih preiskavah drugih ukrepov in/ali subvencije za pokojnine za obdobje po letu 1999.

4.1   Pripombe tretjih strani

Pripombe tretjih strani

| (75) | Po navedbah britanskega poštnega urada (British Post Office) prevzem pokojninskih obveznosti, ki jih je podjetje DPAG imelo zaradi predčasne upokojitve 25 % njegovega osebja, pomeni državno pomoč. Britanski poštni urad meni, da bi se moral pokojninski primanjkljaj financirati s prodajo poslovnih sredstev. |
| --- | --- |

(75)

Po navedbah britanskega poštnega urada (British Post Office) prevzem pokojninskih obveznosti, ki jih je podjetje DPAG imelo zaradi predčasne upokojitve 25 % njegovega osebja, pomeni državno pomoč. Britanski poštni urad meni, da bi se moral pokojninski primanjkljaj financirati s prodajo poslovnih sredstev.

| (76) | Po mnenju podjetja UPS je bila podjetju Deutsche Post dodeljena prednost, saj je bilo delno oproščeno plačilne obveznosti, ki jo je imelo pred letom 1995. Ker morajo običajni operaterji sami kriti svoje stroške pokojnin, je bilo podjetje Deutsche Post v boljšem položaju kot njegovi konkurenti. |
| --- | --- |

(76)

Po mnenju podjetja UPS je bila podjetju Deutsche Post dodeljena prednost, saj je bilo delno oproščeno plačilne obveznosti, ki jo je imelo pred letom 1995. Ker morajo običajni operaterji sami kriti svoje stroške pokojnin, je bilo podjetje Deutsche Post v boljšem položaju kot njegovi konkurenti.

| (77) | Podjetje UPS v dopisu z dne 28. novembra 2019 (po sodbi Splošnega sodišča iz leta 2019 o razglasitvi ničnosti sklepa o razširitvi iz leta 2011) trdi, da bi morala Komisija nadaljevati preiskavo subvencije za pokojnine in, natančneje, oceniti subvencijo za pokojnine z uporabo sodne prakse v zadevi Orange (22) (namesto sodne prakse v zadevi Combus (23)). Poleg tega podjetje UPS meni, da bi morala Komisija tudi na podlagi sodne prakse v zadevi Combus sklepati, da je subvencija za pokojnine pomenila nezdružljivo pomoč. |
| --- | --- |

(77)

Podjetje UPS v dopisu z dne 28. novembra 2019 (po sodbi Splošnega sodišča iz leta 2019 o razglasitvi ničnosti sklepa o razširitvi iz leta 2011) trdi, da bi morala Komisija nadaljevati preiskavo subvencije za pokojnine in, natančneje, oceniti subvencijo za pokojnine z uporabo sodne prakse v zadevi Orange (22) (namesto sodne prakse v zadevi Combus (23)). Poleg tega podjetje UPS meni, da bi morala Komisija tudi na podlagi sodne prakse v zadevi Combus sklepati, da je subvencija za pokojnine pomenila nezdružljivo pomoč.

22

23

4.2   Pripombe Nemčije

Pripombe Nemčije

| (78) | Po mnenju nemških organov je bil državni prispevek za pokojninski sklad omejen na tisto, kar je bilo potrebno za izravnavo objektivno slabšega položaja, v katerem se je podjetje DPAG znašlo zaradi ukrepa države. |
| --- | --- |

(78)

Po mnenju nemških organov je bil državni prispevek za pokojninski sklad omejen na tisto, kar je bilo potrebno za izravnavo objektivno slabšega položaja, v katerem se je podjetje DPAG znašlo zaradi ukrepa države.

| (79) | Po mnenju nemških organov je financiranje predčasne upokojitve javnih uslužbencev, zaposlenih pred privatizacijo podjetja DPAG, ostalo osnovna obveznost države do njenih javnih uslužbencev. Zaradi soodgovornosti podjetja DPAG za financiranje pokojninskega sklada so torej nastali izredni posebni stroški. S prispevkom države k pokojninskim obveznostim se je lahko le delno izravnal objektivno slabši položaj, v katerem se je podjetje DPAG znašlo zaradi ukrepa države. Zato Nemčija meni, da prispevek države v pokojninski sklad podjetju DPAG ne zagotavlja nobene prednosti in ne povzroča izkrivljanja konkurence ali trgovine. |
| --- | --- |

(79)

Po mnenju nemških organov je financiranje predčasne upokojitve javnih uslužbencev, zaposlenih pred privatizacijo podjetja DPAG, ostalo osnovna obveznost države do njenih javnih uslužbencev. Zaradi soodgovornosti podjetja DPAG za financiranje pokojninskega sklada so torej nastali izredni posebni stroški. S prispevkom države k pokojninskim obveznostim se je lahko le delno izravnal objektivno slabši položaj, v katerem se je podjetje DPAG znašlo zaradi ukrepa države. Zato Nemčija meni, da prispevek države v pokojninski sklad podjetju DPAG ne zagotavlja nobene prednosti in ne povzroča izkrivljanja konkurence ali trgovine.

| (80) | Glede na sodbo v zadevi Combus (24) Nemčija meni, da med privatizacijo ponudnikov univerzalnih storitev, ki so bili nekdaj v državni lasti, državno plačilo stroškov pokojnin, ki presega stroške, ki jih običajno prevzamejo zasebni konkurenti, ne pomeni pomoči. Nemčija meni, da je treba za oceno obstoja pomoči opraviti primerjavo med socialnimi prejemki javnih uslužbencev podjetja Deutsche Post in socialnimi prejemki konkurentov. |
| --- | --- |

(80)

Glede na sodbo v zadevi Combus (24) Nemčija meni, da med privatizacijo ponudnikov univerzalnih storitev, ki so bili nekdaj v državni lasti, državno plačilo stroškov pokojnin, ki presega stroške, ki jih običajno prevzamejo zasebni konkurenti, ne pomeni pomoči. Nemčija meni, da je treba za oceno obstoja pomoči opraviti primerjavo med socialnimi prejemki javnih uslužbencev podjetja Deutsche Post in socialnimi prejemki konkurentov.

24

5.   OCENA POMOCI SUBVENCIJE ZA POKOJNINE

OCENA POMOCI SUBVENCIJE ZA POKOJNINE

| (81) | V skladu s členom 107(1)PDEU „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(81)

V skladu s členom 107(1)PDEU „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (82) | Ukrep se šteje za državno pomoč, če so izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji: a) ukrep odobri država članica iz državnih sredstev, b) daje selektivno gospodarsko prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, c) prednost izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco in d) ukrep vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(82)

Ukrep se šteje za državno pomoč, če so izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji: a) ukrep odobri država članica iz državnih sredstev, b) daje selektivno gospodarsko prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, c) prednost izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco in d) ukrep vpliva na trgovino med državami članicami.

| (83) | Ker subvencija za pokojnine temelji na členu 16 zakona PostPersG in je financirana iz javnega proračuna, jo je mogoče pripisati državi, odobrena pa je iz državnih sredstev v smislu člena 107(1) PDEU. Poleg tega je ukrep selektiven, saj je bil uveden, da bi podjetje Deutsche Post delno razbremenil pri plačevanju stroškov pokojnin javnih uslužbencev, zaradi česar koristi podjetju Deutsche Post. |
| --- | --- |

(83)

Ker subvencija za pokojnine temelji na členu 16 zakona PostPersG in je financirana iz javnega proračuna, jo je mogoče pripisati državi, odobrena pa je iz državnih sredstev v smislu člena 107(1) PDEU. Poleg tega je ukrep selektiven, saj je bil uveden, da bi podjetje Deutsche Post delno razbremenil pri plačevanju stroškov pokojnin javnih uslužbencev, zaradi česar koristi podjetju Deutsche Post.

5.1   Obstoj finančne prednosti

Obstoj finančne prednosti

5.1.1   Veljavna metodologija za ocenjevanje obstoja prednosti

Veljavna metodologija za ocenjevanje obstoja prednosti

| (84) | Nemčija na podlagi sodbe v zadevi Combus trdi, da subvencija za pokojnine ni pomenila finančne prednosti s tem, ko je bilo podjetje Deutsche Post razbremenjeno dodatnih stroškov za pokojnine. |
| --- | --- |

(84)

Nemčija na podlagi sodbe v zadevi Combus trdi, da subvencija za pokojnine ni pomenila finančne prednosti s tem, ko je bilo podjetje Deutsche Post razbremenjeno dodatnih stroškov za pokojnine.

| (85) | Komisija je v sklepu iz leta 2012 zavrnila trditve Nemčije, da bi bilo treba obstoj prednosti določiti na podlagi sodne prakse v zadevi Combus. |
| --- | --- |

(85)

Komisija je v sklepu iz leta 2012 zavrnila trditve Nemčije, da bi bilo treba obstoj prednosti določiti na podlagi sodne prakse v zadevi Combus.

| (86) | Vendar Komisija meni, da je po razglasitvi ničnosti sklepa iz leta 2012 in sklepa o razširitvi iz leta 2011ob upoštevanju sodb Splošnega sodišča v zadevah T-143/12 (25) in T-388/11 (26) zavezana, da v skladu s členom 266 PDEU za subvencijo za pokojnine uporabi sodno prakso v zadevi Combus. Člen 266 PDEU določa, da mora „[i]nstitucija [...], katere akt je bil razglašen za ničnega ali ki je z opustitvijo ukrepanja kršila Pogodbi, [...] sprejeti ukrepe, potrebne za izvršitev sodbe Sodišča Evropske unije“. |
| --- | --- |

(86)

Vendar Komisija meni, da je po razglasitvi ničnosti sklepa iz leta 2012 in sklepa o razširitvi iz leta 2011ob upoštevanju sodb Splošnega sodišča v zadevah T-143/12 (25) in T-388/11 (26) zavezana, da v skladu s členom 266 PDEU za subvencijo za pokojnine uporabi sodno prakso v zadevi Combus. Člen 266 PDEU določa, da mora „[i]nstitucija [...], katere akt je bil razglašen za ničnega ali ki je z opustitvijo ukrepanja kršila Pogodbi, [...] sprejeti ukrepe, potrebne za izvršitev sodbe Sodišča Evropske unije“.

25

26

| (87) | Splošno sodišče je v sodbi z dne 14. julija 2016 navedlo, da „zgolj preprosta trditev, da so stroški za pokojnine del stroškov, ki običajno bremenijo proračun podjetja, ni zadoščala za to, da se v obravnavani zadevi dokaže obstoj dejanske gospodarske prednosti družbe Deutsche Post. Komisija, ki je nosila dokazno breme glede obstoja navedene prednosti, tega ni dokazala, in je zato nepravilno uporabilo pravo“ (27). |
| --- | --- |

(87)

Splošno sodišče je v sodbi z dne 14. julija 2016 navedlo, da „zgolj preprosta trditev, da so stroški za pokojnine del stroškov, ki običajno bremenijo proračun podjetja, ni zadoščala za to, da se v obravnavani zadevi dokaže obstoj dejanske gospodarske prednosti družbe Deutsche Post. Komisija, ki je nosila dokazno breme glede obstoja navedene prednosti, tega ni dokazala, in je zato nepravilno uporabilo pravo“ (27).

27

| (88) | Na podlagi tega bo Komisija ocenila obstoj prednosti za podjetje Deutsche Post z uporabo sodne prakse v zadevi Combus. Komisija zlasti meni, da mora v nasprotju z mnenjem podjetja UPS za oceno subvencije za pokojnine namesto sodne prakse v zadevi Orange (28) uporabiti sodno prakso v zadevi Combus. Po mnenju Komisije dejstvo, da je Sodišče v tej sodbi morda opustilo svoj pravni pristop, uporabljen v zadevi Combus, in da se zato sodna praksa Combus ne more več uporabljati za podobne ukrepe v drugih primerih, ne vzbuja dvoma v obveznost Komisije, da v skladu s prvim odstavkom člena 266 PDEU uporabi metodologijo v zadevi Combus za presojo subvencije za pokojnine v tem primeru (glej uvodno izjavo 86). |
| --- | --- |

(88)

Na podlagi tega bo Komisija ocenila obstoj prednosti za podjetje Deutsche Post z uporabo sodne prakse v zadevi Combus. Komisija zlasti meni, da mora v nasprotju z mnenjem podjetja UPS za oceno subvencije za pokojnine namesto sodne prakse v zadevi Orange (28) uporabiti sodno prakso v zadevi Combus. Po mnenju Komisije dejstvo, da je Sodišče v tej sodbi morda opustilo svoj pravni pristop, uporabljen v zadevi Combus, in da se zato sodna praksa Combus ne more več uporabljati za podobne ukrepe v drugih primerih, ne vzbuja dvoma v obveznost Komisije, da v skladu s prvim odstavkom člena 266 PDEU uporabi metodologijo v zadevi Combus za presojo subvencije za pokojnine v tem primeru (glej uvodno izjavo 86).

28

5.1.2   Obstoj prednosti v tej zadevi

Obstoj prednosti v tej zadevi

| (89) | Glede na uporabo sodne prakse v zadevi Combus bo Komisija v obravnavani zadevi ocenila, ali je Nemčija s prevzemom odgovornosti za razliko med pavšalnim zneskom, določenim med letoma 1995 in 1999, ter skupnim zneskom stroškov pokojnin nekdanjih javnih uslužbencev podjetja Deutsche Post temu podjetju zagotovila gospodarsko prednost v primerjavi z njegovimi konkurenti. |
| --- | --- |

(89)

Glede na uporabo sodne prakse v zadevi Combus bo Komisija v obravnavani zadevi ocenila, ali je Nemčija s prevzemom odgovornosti za razliko med pavšalnim zneskom, določenim med letoma 1995 in 1999, ter skupnim zneskom stroškov pokojnin nekdanjih javnih uslužbencev podjetja Deutsche Post temu podjetju zagotovila gospodarsko prednost v primerjavi z njegovimi konkurenti.

| (90) | Da bi Komisija ugotovila obstoj prednosti, bo izvedla to analizo v naslednjih treh korakih:






  (a) | prvič, Komisija bo določila višino prispevkov za socialno varnost na podlagi plač drugih podjetij v poštnem sektorju/sektorju dostave paketov; |
| --- | --- | --- |

(90)

Da bi Komisija ugotovila obstoj prednosti, bo izvedla to analizo v naslednjih treh korakih:

(a)

prvič, Komisija bo določila višino prispevkov za socialno varnost na podlagi plač drugih podjetij v poštnem sektorju/sektorju dostave paketov;

| (b) | nato bo določila višino prispevkov za socialno varnost na podlagi plač, ki jih podjetje Deutsche Post plačuje za svoje javne uslužbence; |
| --- | --- |

(b)

nato bo določila višino prispevkov za socialno varnost na podlagi plač, ki jih podjetje Deutsche Post plačuje za svoje javne uslužbence;

| (c) | na koncu bo Komisija primerjala obe višini prispevkov. |
| --- | --- |

(c)

na koncu bo Komisija primerjala obe višini prispevkov.

5.1.2.1   Višina prispevkov za socialno varnost drugih podjetij v poštnem sektorju/sektorju dostave paketov

Višina prispevkov za socialno varnost drugih podjetij v poštnem sektorju/sektorju dostave paketov

5.1.2.1.1   Izračun referenčne stopnje

| (91) | Zasebni konkurenti morajo iz svojih prihodkov plačati delež prispevkov za socialno varnost, ki ga plača delodajalec, in delež prispevkov za socialno varnost, ki ga plača uslužbenec. Kot je prikazano na sliki 3, so skupni obvezni prispevki za socialno varnost za obdobje 1995–1999 znašali približno 39 % do 42 % bruto plače. Deleža prispevkov za socialno varnost, ki sta jih morala plačevati delodajalec in uslužbenec, sta oba znašala od približno 19 % do 21 % bruto plače (glej uvodno izjavo 68). |
| --- | --- |

(91)

Zasebni konkurenti morajo iz svojih prihodkov plačati delež prispevkov za socialno varnost, ki ga plača delodajalec, in delež prispevkov za socialno varnost, ki ga plača uslužbenec. Kot je prikazano na sliki 3, so skupni obvezni prispevki za socialno varnost za obdobje 1995–1999 znašali približno 39 % do 42 % bruto plače. Deleža prispevkov za socialno varnost, ki sta jih morala plačevati delodajalec in uslužbenec, sta oba znašala od približno 19 % do 21 % bruto plače (glej uvodno izjavo 68).

| (92) | V nasprotju z zasebnimi uslužbenci javni uslužbenci ne plačujejo deleža prispevkov za socialno varnost v zvezi z zdravstvenim varstvom in dolgotrajno oskrbo, morajo pa kriti 30 % do 50 % svojih stroškov zdravstvenega varstva in stroškov dolgotrajne oskrbe (zlasti s sklenitvijo dodatnega zasebnega zavarovanja). Vendar je mogoče domnevati, da ima prispevek javnih uslužbencev v višini 30 % do 50 % k stroškom za zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo precej podoben gospodarski učinek kot prispevek zasebnih uslužbencev v obvezne sheme zdravstvenega zavarovanja in zavarovanja za dolgotrajno oskrbo (29). |
| --- | --- |

(92)

V nasprotju z zasebnimi uslužbenci javni uslužbenci ne plačujejo deleža prispevkov za socialno varnost v zvezi z zdravstvenim varstvom in dolgotrajno oskrbo, morajo pa kriti 30 % do 50 % svojih stroškov zdravstvenega varstva in stroškov dolgotrajne oskrbe (zlasti s sklenitvijo dodatnega zasebnega zavarovanja). Vendar je mogoče domnevati, da ima prispevek javnih uslužbencev v višini 30 % do 50 % k stroškom za zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo precej podoben gospodarski učinek kot prispevek zasebnih uslužbencev v obvezne sheme zdravstvenega zavarovanja in zavarovanja za dolgotrajno oskrbo (29).

29

| (93) | Poleg tega javni uslužbenci ne plačujejo prispevkov za pokojninsko zavarovanje in zavarovanje za primer brezposelnosti. Prispevek podjetja Deutsche Post bi moral torej presegati delež, ki ga mora plačati zasebni delodajalec, ter vključevati celotne stroške za pokojnine in zavarovanje za primer brezposelnosti ter preostanek stroškov za zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo javnih uslužbencev. |
| --- | --- |

(93)

Poleg tega javni uslužbenci ne plačujejo prispevkov za pokojninsko zavarovanje in zavarovanje za primer brezposelnosti. Prispevek podjetja Deutsche Post bi moral torej presegati delež, ki ga mora plačati zasebni delodajalec, ter vključevati celotne stroške za pokojnine in zavarovanje za primer brezposelnosti ter preostanek stroškov za zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo javnih uslužbencev.

| (94) | Referenčna stopnja za prispevke podjetja Deutsche Post za socialno varnost (v nadaljnjem besedilu: referenčna stopnja) mora zato vključevati celotni prispevek (celotni prispevek = delež, ki ga plača delodajalec + delež, ki ga plača uslužbenec) za shemo pokojninskega zavarovanja in zavarovanja za primer brezposelnosti ter delež, ki ga delodajalec vplača v shemo zdravstvenega zavarovanja in zavarovanja za dolgotrajno oskrbo. |
| --- | --- |

(94)

Referenčna stopnja za prispevke podjetja Deutsche Post za socialno varnost (v nadaljnjem besedilu: referenčna stopnja) mora zato vključevati celotni prispevek (celotni prispevek = delež, ki ga plača delodajalec + delež, ki ga plača uslužbenec) za shemo pokojninskega zavarovanja in zavarovanja za primer brezposelnosti ter delež, ki ga delodajalec vplača v shemo zdravstvenega zavarovanja in zavarovanja za dolgotrajno oskrbo.

| (95) | Kot je prikazano v preglednici 1, je bila v obdobju 1995–1999 referenčna stopnja med 32 % in 34,5 % bruto plače zasebnih uslužbencev.

  Preglednica 1


  Referenčna stopnja za prispevke podjetja Deutsche Post za socialno varnost











  (%) |
| --- | --- |
| | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| Delež, ki ga plača delodajalec | 19,49 | 20,01 | 21,07 | 21,07 | 20,77 |
| Zdravstveno zavarovanje | 6,44 | 6,48 | 6,82 | 6,82 | 6,82 |
| Zavarovanje za dolgotrajno oskrbo | 0,50 | 0,68 | 0,85 | 0,85 | 0,85 |
| Zavarovanje za primer brezposelnosti | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 |
| Pokojninsko zavarovanje | 9,30 | 9,60 | 10,15 | 10,15 | 9,85 |
| Delež, ki ga plača uslužbenec | 12,55 | 12,85 | 13,40 | 13,40 | 13,10 |
| Zavarovanje za primer brezposelnosti | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 |
| Pokojninsko zavarovanje | 9,30 | 9,60 | 10,15 | 10,15 | 9,85 |
| Referenčna stopnja podjetja Deutsche Post | 32,04 | 32,86 | 34,47 | 34,47 | 33,87 |

(95)

Kot je prikazano v preglednici 1, je bila v obdobju 1995–1999 referenčna stopnja med 32 % in 34,5 % bruto plače zasebnih uslužbencev.

Preglednica 1

Preglednica 1

Referenčna stopnja za prispevke podjetja Deutsche Post za socialno varnost

Referenčna stopnja za prispevke podjetja Deutsche Post za socialno varnost

(%)

1995

1996

1997

1998

1999

Delež, ki ga plača delodajalec

Delež, ki ga plača delodajalec

19,49

19,49

20,01

20,01

21,07

21,07

21,07

21,07

20,77

20,77

Zdravstveno zavarovanje

6,44

6,48

6,82

6,82

6,82

Zavarovanje za dolgotrajno oskrbo

0,50

0,68

0,85

0,85

0,85

Zavarovanje za primer brezposelnosti

3,25

3,25

3,25

3,25

3,25

Pokojninsko zavarovanje

9,30

9,60

10,15

10,15

9,85

Delež, ki ga plača uslužbenec

Delež, ki ga plača uslužbenec

12,55

12,55

12,85

12,85

13,40

13,40

13,40

13,40

13,10

13,10

Zavarovanje za primer brezposelnosti

3,25

3,25

3,25

3,25

3,25

Pokojninsko zavarovanje

9,30

9,60

10,15

10,15

9,85

Referenčna stopnja podjetja Deutsche Post

Referenčna stopnja podjetja Deutsche Post

32,04

32,04

32,86

32,86

34,47

34,47

34,47

34,47

33,87

33,87

5.1.2.1.2.   Izračun bruto plačne osnove

| (96) | Ker bi bilo treba višino prispevkov za socialno varnost, ki jih podjetje Deutsche Post plačuje za svoje javne uslužbence, izenačiti z višino obveznih prispevkov za socialno varnost, je treba za podjetje Deutsche Post uporabiti enako stopnjo, to stopnjo pa izračunati glede na enakovredno bruto plačno osnovo. |
| --- | --- |

(96)

Ker bi bilo treba višino prispevkov za socialno varnost, ki jih podjetje Deutsche Post plačuje za svoje javne uslužbence, izenačiti z višino obveznih prispevkov za socialno varnost, je treba za podjetje Deutsche Post uporabiti enako stopnjo, to stopnjo pa izračunati glede na enakovredno bruto plačno osnovo.

| (97) | Zato je treba določiti bruto plačo za javne uslužbence (v nadaljnjem besedilu: bruto plača javnih uslužbencev) s plačno osnovo, ki je enaka bruto plači zasebnih uslužbencev. |
| --- | --- |

(97)

Zato je treba določiti bruto plačo za javne uslužbence (v nadaljnjem besedilu: bruto plača javnih uslužbencev) s plačno osnovo, ki je enaka bruto plači zasebnih uslužbencev.

| (98) | Predpostavlja se, da so prispevki javnih uslužbencev k stroškom zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe enaki prispevkom zasebnih uslužbencev v obveznih shemah zdravstvenega zavarovanja in zavarovanja za dolgotrajno oskrbo (glej uvodno izjavo 92). Zato v zvezi s tem ni potrebna prilagoditev plačne osnove. Ker pa javni uslužbenci ne plačujejo prispevkov za pokojninsko zavarovanje in zavarovanje za primer brezposelnosti (glej uvodno izjavo 93), je treba dejansko plačo (tj. dejanske stroške plače) povečati z uporabo faktorja, pri katerem se upošteva delež zasebnih uslužbencev v prispevkih za obvezno pokojninsko zavarovanje in zavarovanje za primer brezposelnosti. |
| --- | --- |

(98)

Predpostavlja se, da so prispevki javnih uslužbencev k stroškom zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe enaki prispevkom zasebnih uslužbencev v obveznih shemah zdravstvenega zavarovanja in zavarovanja za dolgotrajno oskrbo (glej uvodno izjavo 92). Zato v zvezi s tem ni potrebna prilagoditev plačne osnove. Ker pa javni uslužbenci ne plačujejo prispevkov za pokojninsko zavarovanje in zavarovanje za primer brezposelnosti (glej uvodno izjavo 93), je treba dejansko plačo (tj. dejanske stroške plače) povečati z uporabo faktorja, pri katerem se upošteva delež zasebnih uslužbencev v prispevkih za obvezno pokojninsko zavarovanje in zavarovanje za primer brezposelnosti.

| (99) | Z naslednjo formulo se dejanska plača pretvori v bruto plačo, ki je enaka bruto plači zasebnega uslužbenca: |
| --- | --- |

(99)

Z naslednjo formulo se dejanska plača pretvori v bruto plačo, ki je enaka bruto plači zasebnega uslužbenca:

Image 4

| (100) | Naslednja formula, ki se uporablja za leto 1997, bi na primer privedla do naslednjega rezultata: |
| --- | --- |

(100)

Naslednja formula, ki se uporablja za leto 1997, bi na primer privedla do naslednjega rezultata:

Image 5

| (101) | Ob upoštevanju, na primer, prispevkov za leto 1997 je bruto plača javnih uslužbencev 15 % višja od dejanske plače javnih uslužbencev. |
| --- | --- |

(101)

Ob upoštevanju, na primer, prispevkov za leto 1997 je bruto plača javnih uslužbencev 15 % višja od dejanske plače javnih uslužbencev.

5.1.2.2   Prispevki za socialno varnost na podlagi bruto plač, ki jih podjetje Deutsche Post plačuje za svoje javne uslužbence

Prispevki za socialno varnost na podlagi bruto plač, ki jih podjetje Deutsche Post plačuje za svoje javne uslužbence

5.1.2.2.1   Prednost na podlagi primerjave z referenčno stopnjo

| (102) | V skladu s členom 16(1) zakona PostPersRG je moralo podjetje Deutsche Post v pokojninski sklad plačevati letne prispevke v višini 2,045 milijarde EUR za obdobje 1995–1999, kar je skupaj znašalo 10,225 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(102)

V skladu s členom 16(1) zakona PostPersRG je moralo podjetje Deutsche Post v pokojninski sklad plačevati letne prispevke v višini 2,045 milijarde EUR za obdobje 1995–1999, kar je skupaj znašalo 10,225 milijarde EUR.

| (103) | Na tej podlagi in ob upoštevanju zgoraj navedenega je mogoče izračunati prispevke za socialno varnost na podlagi bruto plač, ki jih je krilo podjetje Deutsche Post, za obdobje 1995–1999, in jih primerjati z referenčno stopnjo, določeno v uvodni izjavi 97.

  Preglednica 2


  Prispevki za socialno varnost na podlagi bruto plač, ki jih je plačevalo podjetje Deutsche Post, in referenčna stopnja | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prispevek podjetja Deutsche Post v pokojninski sklad
  (v milijardah EUR) | 2,045 | 2,045 | 2,045 | 2,045 | 2,045 |
| Neto plače javnih uslužbencev
  (v milijardah EUR) | 3,522 | 2,992 | 2,712 | 2,581 | 2,288 |
| Bruto plače javnih uslužbencev
  (v milijardah EUR) | 4,050 | 3,441 | 3,119 | 2,968 | 2,631 |
| Prispevek podjetja Deutsche Post v % bruto plač | 50 | 59 | 66 | 69 | 78 |
| Referenčna stopnja (%) | 31,93 | 33,29 | 34,44 | 34,46 | 33,85 |

(103)

Na tej podlagi in ob upoštevanju zgoraj navedenega je mogoče izračunati prispevke za socialno varnost na podlagi bruto plač, ki jih je krilo podjetje Deutsche Post, za obdobje 1995–1999, in jih primerjati z referenčno stopnjo, določeno v uvodni izjavi 97.

Preglednica 2

Preglednica 2

Prispevki za socialno varnost na podlagi bruto plač, ki jih je plačevalo podjetje Deutsche Post, in referenčna stopnja

Prispevki za socialno varnost na podlagi bruto plač, ki jih je plačevalo podjetje Deutsche Post, in referenčna stopnja

1995

1996

1997

1998

1999

Prispevek podjetja Deutsche Post v pokojninski sklad

(v milijardah EUR)

2,045

2,045

2,045

2,045

2,045

Neto plače javnih uslužbencev

(v milijardah EUR)

3,522

2,992

2,712

2,581

2,288

Bruto plače javnih uslužbencev

(v milijardah EUR)

4,050

3,441

3,119

2,968

2,631

Prispevek podjetja Deutsche Post v % bruto plač

Prispevek podjetja Deutsche Post v % bruto plač

50

50

59

59

66

66

69

69

78

78

Referenčna stopnja (%)

Referenčna stopnja (%)

31,93

31,93

33,29

33,29

34,44

34,44

34,46

34,46

33,85

33,85

| (104) | Na podlagi tega izračuna se zdi, da podjetje Deutsche Post ni imelo koristi od prednosti, ker je plačalo več kot izračunano referenčno stopnjo. |
| --- | --- |

(104)

Na podlagi tega izračuna se zdi, da podjetje Deutsche Post ni imelo koristi od prednosti, ker je plačalo več kot izračunano referenčno stopnjo.

5.1.2.2.2   Prednost na podlagi primerjave z referenčno stopnjo ob upoštevanju potencialnega učinka regulacije cen

| (105) | Opozoriti je treba, da je Komisija v uvodnih izjavah od 332 do 338 sklepa iz leta 2012 navedla, da je regulacija cen podjetja Deutsche Post pomemben dejavnik za izračun prispevkov za socialno varnost na podlagi bruto plač, ki jih je dejansko plačevalo podjetje Deutsche Post, in oceno sorazmernosti subvencije za pokojnine. |
| --- | --- |

(105)

Opozoriti je treba, da je Komisija v uvodnih izjavah od 332 do 338 sklepa iz leta 2012 navedla, da je regulacija cen podjetja Deutsche Post pomemben dejavnik za izračun prispevkov za socialno varnost na podlagi bruto plač, ki jih je dejansko plačevalo podjetje Deutsche Post, in oceno sorazmernosti subvencije za pokojnine.

| (106) | To je bilo upravičeno na podlagi tega, da člen 20(1) in (2) zakona o poštnih storitvah (Postgesetz) z dne 22. decembra 1997 (30) (v nadaljnjem besedilu: zakon PostG) podjetju Deutsche Post omogoča, da od poštnega regulatorja, ko ta določa dovoljeno raven prihodkov od izključne pravice in reguliranih storitev, zahteva, naj v stroške, ki jih morajo stranke povrniti, vključi „dodatno obremenitev zaradi stroškov za socialno varnost“ in stroške za učinkovito zagotavljanje univerzalne storitve. |
| --- | --- |

(106)

To je bilo upravičeno na podlagi tega, da člen 20(1) in (2) zakona o poštnih storitvah (Postgesetz) z dne 22. decembra 1997 (30) (v nadaljnjem besedilu: zakon PostG) podjetju Deutsche Post omogoča, da od poštnega regulatorja, ko ta določa dovoljeno raven prihodkov od izključne pravice in reguliranih storitev, zahteva, naj v stroške, ki jih morajo stranke povrniti, vključi „dodatno obremenitev zaradi stroškov za socialno varnost“ in stroške za učinkovito zagotavljanje univerzalne storitve.

30

| (107) | Poštni regulator je ta pristop prvič uporabil v sklepu o najvišjih cenah iz leta 2002 (ki se uporablja od 1. januarja 2003), dodatno obremenitev zaradi stroškov za socialno varnost pa je odobril tudi v sklepih o najvišjih cenah iz let 2007 in 2011. Komisija je menila, da je podjetje Deutsche Post z ekonomskega vidika dejansko plačevalo nižje prispevke za socialne stroške od svojega prispevka za pokojninski sklad. Na podlagi tega je lahko Komisija v sklepu iz leta 2012 določila in količinsko opredelila znesek nezdružljive pomoči, ki ga je treba vrniti, za obdobje od 1. januarja 2003 do takrat, ko je primerjalna prednost prenehala. |
| --- | --- |

(107)

Poštni regulator je ta pristop prvič uporabil v sklepu o najvišjih cenah iz leta 2002 (ki se uporablja od 1. januarja 2003), dodatno obremenitev zaradi stroškov za socialno varnost pa je odobril tudi v sklepih o najvišjih cenah iz let 2007 in 2011. Komisija je menila, da je podjetje Deutsche Post z ekonomskega vidika dejansko plačevalo nižje prispevke za socialne stroške od svojega prispevka za pokojninski sklad. Na podlagi tega je lahko Komisija v sklepu iz leta 2012 določila in količinsko opredelila znesek nezdružljive pomoči, ki ga je treba vrniti, za obdobje od 1. januarja 2003 do takrat, ko je primerjalna prednost prenehala.

| (108) | V zvezi s tem sklepom in oceno subvencije za pokojnine za obdobje 1995–1999 bi lahko obravnavali vprašanje, ali bi bilo treba pri presoji obstoja prednosti v skladu z metodologijo Combus pri določanju morebitne prednosti, ki jo je izvajalec pridobil s subvencijo za pokojnine, upoštevati morebitni učinek regulacije cen podjetja Deutsche Post. |
| --- | --- |

(108)

V zvezi s tem sklepom in oceno subvencije za pokojnine za obdobje 1995–1999 bi lahko obravnavali vprašanje, ali bi bilo treba pri presoji obstoja prednosti v skladu z metodologijo Combus pri določanju morebitne prednosti, ki jo je izvajalec pridobil s subvencijo za pokojnine, upoštevati morebitni učinek regulacije cen podjetja Deutsche Post.

| (109) | Komisija meni, da morebitni učinek regulacije cen nikakor ni pomemben za časovni obseg ukrepa, ki se ocenjuje v tem sklepu, tj. za obdobje 1995–1999. |
| --- | --- |

(109)

Komisija meni, da morebitni učinek regulacije cen nikakor ni pomemben za časovni obseg ukrepa, ki se ocenjuje v tem sklepu, tj. za obdobje 1995–1999.

| (110) | Kot je Komisija ugotovila v sklepu iz leta 2012, je bil prvi sklep poštnega regulatorja o najvišjih cenah, v katerem se upošteva dodatna obremenitev zaradi stroškov za socialno varnost, kot je določeno v zakonu PostG, sprejet šele leta 2002 za obdobje 2003–2007 (31). Nasprotno pa je Komisija v zvezi z obdobjem pred letom 2003 menila, da iz pravne podlage za regulirane cene, veljavne v obdobju 1995–2002, ni mogoče z gotovostjo sklepati, kako so pristojni organi predhodno določili sestavo reguliranih cen (32). Na podlagi navedenega je Komisija pojasnila, da zaradi pomanjkanja namenskega elementa cen za kritje stroškov za socialno varnost ni bilo mogoče določiti ravni prispevkov za socialno varnost na podlagi bruto plač ob upoštevanju regulacije cen podjetja Deutsche Post (33). Na podlagi teh ugotovitev je Komisija v sklepu iz leta 2012 sklenila, da ne more določiti in količinsko opredeliti zneska nezdružljive pomoči za obdobje 1995–2002 (34). |
| --- | --- |

(110)

Kot je Komisija ugotovila v sklepu iz leta 2012, je bil prvi sklep poštnega regulatorja o najvišjih cenah, v katerem se upošteva dodatna obremenitev zaradi stroškov za socialno varnost, kot je določeno v zakonu PostG, sprejet šele leta 2002 za obdobje 2003–2007 (31). Nasprotno pa je Komisija v zvezi z obdobjem pred letom 2003 menila, da iz pravne podlage za regulirane cene, veljavne v obdobju 1995–2002, ni mogoče z gotovostjo sklepati, kako so pristojni organi predhodno določili sestavo reguliranih cen (32). Na podlagi navedenega je Komisija pojasnila, da zaradi pomanjkanja namenskega elementa cen za kritje stroškov za socialno varnost ni bilo mogoče določiti ravni prispevkov za socialno varnost na podlagi bruto plač ob upoštevanju regulacije cen podjetja Deutsche Post (33). Na podlagi teh ugotovitev je Komisija v sklepu iz leta 2012 sklenila, da ne more določiti in količinsko opredeliti zneska nezdružljive pomoči za obdobje 1995–2002 (34).

31

32

33

34

| (111) | Komisija v tem sklepu meni, da te ugotovitve veljajo na enak način v okviru ocene obstoja prednosti v skladu z metodologijo Combus, tj. primerjalne analize, opisane v uvodni izjavi 90. Ker Komisija kljub svojim najboljšim prizadevanjem ne more količinsko opredeliti morebitnega vpliva regulacije cen na prispevke za socialno varnost na podlagi plač, ki jih je podjetje Deutsche Post plačevalo za svoje javne uslužbence, na tej podlagi ne more ugotoviti obstoja prednosti. |
| --- | --- |

(111)

Komisija v tem sklepu meni, da te ugotovitve veljajo na enak način v okviru ocene obstoja prednosti v skladu z metodologijo Combus, tj. primerjalne analize, opisane v uvodni izjavi 90. Ker Komisija kljub svojim najboljšim prizadevanjem ne more količinsko opredeliti morebitnega vpliva regulacije cen na prispevke za socialno varnost na podlagi plač, ki jih je podjetje Deutsche Post plačevalo za svoje javne uslužbence, na tej podlagi ne more ugotoviti obstoja prednosti.

5.2   Sklepna ugotovitev v zvezi z obstojem finančne prednosti

Sklepna ugotovitev v zvezi z obstojem finančne prednosti

| (112) | Iz navedenega izhaja, da v primeru, da se Komisija omeji na neposredno primerjavo prispevkov podjetja Deutsche Post v pokojninski sklad in ustrezne referenčne stopnje, ni mogoče ugotoviti nobene prednosti za podjetje Deutsche Post. Nadalje, tudi če bi Komisija svojo oceno razširila na proučevanje morebitnega vpliva regulacije cen podjetja Deutsche Post – če bi bilo to utemeljeno – še vedno ne bi bilo mogoče določiti, količinsko opredeliti in povezati subvencije za pokojnine z natančno prednostjo v obdobju 1995–1999. |
| --- | --- |

(112)

Iz navedenega izhaja, da v primeru, da se Komisija omeji na neposredno primerjavo prispevkov podjetja Deutsche Post v pokojninski sklad in ustrezne referenčne stopnje, ni mogoče ugotoviti nobene prednosti za podjetje Deutsche Post. Nadalje, tudi če bi Komisija svojo oceno razširila na proučevanje morebitnega vpliva regulacije cen podjetja Deutsche Post – če bi bilo to utemeljeno – še vedno ne bi bilo mogoče določiti, količinsko opredeliti in povezati subvencije za pokojnine z natančno prednostjo v obdobju 1995–1999.

| (113) | Komisija na podlagi navedenega meni, da ne more dokazati, da je subvencija za pokojnine, ki se je izvajala v obdobju 1995–1999 v korist podjetju Deutsche Post, pomenila prednost za izvajalca v smislu člena 107(1) PDEU. Glede na to, da ni mogoče ugotoviti obstoja prednosti, ki je eden od kumulativnih pogojev za obstoj pomoči, Komisija ugotavlja, da subvencija za pokojnine ni pomenila državne pomoči. |
| --- | --- |

(113)

Komisija na podlagi navedenega meni, da ne more dokazati, da je subvencija za pokojnine, ki se je izvajala v obdobju 1995–1999 v korist podjetju Deutsche Post, pomenila prednost za izvajalca v smislu člena 107(1) PDEU. Glede na to, da ni mogoče ugotoviti obstoja prednosti, ki je eden od kumulativnih pogojev za obstoj pomoči, Komisija ugotavlja, da subvencija za pokojnine ni pomenila državne pomoči.

6.   SKLEPNA UGOTOVITEV

SKLEPNA UGOTOVITEV

| (114) | Komisija ugotavlja, da subvencija za pokojnine, ki jo je Nemčija izvajala v obdobju 1995–1999, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU – |
| --- | --- |

(114)

Komisija ugotavlja, da subvencija za pokojnine, ki jo je Nemčija izvajala v obdobju 1995–1999, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Subvencija za pokojnine, ki jo je Nemčija uvedla v korist podjetja Deutsche Post za obdobje 1995–1999, ne pomeni državne pomoči smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Nemčijo.

V Bruslju, 7. februarja 2020

Za Komisijo

Margrethe VESTAGER

izvršna podpredsednica

---

(1)  
  UL C 306, 23.10.1999, str. 25.

1

(2)  
  UL C 306, 23.10.1999, str. 25.

2

(3)  Sklep Komisije 2002/753/ES z dne 19. junija 2002 o ukrepih, ki jih Zvezna republika Nemčija izvaja za podjetje Deutsche Post AG (UL L 247, 14.9.2002, str. 27).

3

(4)  
  UL C 245, 19.10.2007, str. 21.

4

(5)  Sodba Splošnega sodišča z dne 8. decembra 2011, Deutsche Post proti Komisiji, T-421/07, ECLI:EU:T:2011:720.

5

(6)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

6

(7)  Sklep Splošnega sodišča z dne 14. julija 2010, Deutsche Post proti Komisiji, T-570/08, ECLI:EU:T:2010:31, Sklep Splošnega sodišča z dne 14. julija 2010, Deutsche Post proti Komisiji, T-571/08, ECLI:EU:T:2010:312, Sodba Sodišča z dne 13. oktobra 2011, Deutsche Post in Nemčija proti Komisiji, C-463/10 P in C-475/10 P, ECLI:EU:C:2011:656, Sklep predsednika Splošnega sodišča (drugi senat) z dne 10. maja 2012, Nemčija proti Komisiji, T-571/08 RENV, ECLI:EU:T:2012:228, in Sodba Splošnega sodišča z dne 12. novembra 2013, Deutsche Post proti Komisiji, T-570/08 RENV, ECLI:EU:T:2013:589.

7

(8)  
  UL C 263, 7.9.2011, str. 4.

8

(9)  Charles River Associates, marec 2011, Estimating a reasonable profit margin for provision of letter services (Ocena razumne stopnje dobička za zagotavljanje storitev dostave pisemskih pošiljk), ki jo je Belgija predložila v zadevi o državni pomoči SA.14588 – Državna pomoč za podjetje bpost.

9

Estimating a reasonable profit margin for provision of letter services

(10)  Sklep Komisije 2012/636/EU z dne 25. januarja 2012 o ukrepu C 36/07 (ex NN 25/07), ki ga je Nemčija izvedla za podjetje Deutsche Post AG (UL L 289, 19.10.2012, str. 1).

10

(11)  Sodba Splošnega sodišča z dne 1. julija 2008, podjetje Deutsche Post proti Komisiji, T-266/02, ECLI:EU:T:2008:235.

11

(12)  Sodba Sodišča z dne 2. septembra 2010, Komisija proti Deutsche Post, C-399/08 P, ECLI:EU:C:2010:481.

12

(13)  Sodba Splošnega sodišča z dne 8. decembra 2011, Deutsche Post proti Komisiji, T-421/07, ECLI:EU:T:2011:720.

13

(14)  Sodba Sodišča z dne 24. oktobra 2013, Deutsche Post proti Komisiji, C-77/12 P, ECLI:EU:C:2013:695.

14

(15)  Sodba Splošnega sodišča z dne 18. septembra 2015, podjetje Deutsche Post proti Komisiji, T-421/07 RENV, ECLI:EU:T:2015:654.

15

(16)  Sodba Splošnega sodišča z dne 14. julija 2016, Nemčija proti Komisiji, T-143/12, ECLI:EU:T:2016:406.

16

(17)  Sodba Splošnega sodišča z dne 10. aprila 2019, podjetje Deutsche Post proti Komisiji, T-388/11, ECLI:EU:T:2019:237.

17

(18)  Člen 4 zakona o reformi poštnih storitev in telekomunikacij (Gesetz zur Neuordnung des Postwesens und der Telekommunikation (Postneuordnungsgesetz – PTNeuOG), 14. september 1994, Zvezni uradni list (Bundesgesetzblatt) (v nadaljnjem besedilu: BGBl.), 1994, Del I, št. 61, str. 2325.

18

Gesetz zur Neuordnung des Postwesens und der Telekommunikation

Postneuordnungsgesetz

PTNeuOG

Bundesgesetzblatt

(19)  BGBl. 1976, Del I, št. 111, str. 2485.

19

(20)  Člen 1 zakona o prestrukturiranju poštnih in telekomunikacijskih storitev ter nemške zvezne poštne službe (Gesetz zur Neustrukturierung des Post- und Fernmeldewesens und der Deutschen Bundespost (Poststrukturgesetz – PostStruktG) z dne 8. junija 1989, BGBl. 1989, Del I, št. 25, str. 1026.

20

Gesetz zur Neustrukturierung des Post- und Fernmeldewesens und der Deutschen Bundespost (Poststrukturgesetz

PostStruktG

(21)  Šesti del zakonika o socialni varnosti (Sozialgesetzbuch, Sechstes Buch (SGB VI)) ureja pokojninsko zavarovanje; tretji del Sozialgesetzbuch (SGB III) ureja zavarovanje za primer brezposelnosti; peti del Sozialgesetzbuch (SGB V) ureja zdravstveno zavarovanje; zakon o dolgotrajni oskrbi (Gesetz zur sozialen Absicherung des Risikos der Pflegebedürftigkeit (Pflege-Versicherungsgesetz – PflegeVG)) z dne 26. maja 1994 (BGBl. 1994, Del I, št. 30, str. 1014) in enajsti del Sozialgesetzbuch (SGB XI) urejata zavarovanje za dolgotrajno oskrbo.

21

Sozialgesetzbuch, Sechstes Buch

SGB VI

Sozialgesetzbuch

SGB III

Sozialgesetzbuch

SGB V

Gesetz zur sozialen Absicherung des Risikos der Pflegebedürftigkeit

Pflege-Versicherungsgesetz

PflegeVG

Sozialgesetzbuch

SGB XI

(22)  Sodba Sodišča z dne 26. oktobra 2016, Orange proti Komisiji, C-211/15 P, ECLI:EU:C:2016:798.

22

(23)  Sodba Splošnega sodišča z dne 16. marca 2004, Danske Busvognmænd proti Komisiji, T-157/01, ECLI:EU:T:2004:76.

23

(24)  Sodba Splošnega sodišča z dne 16. marca 2004, Danske Busvognmænd proti Komisiji, T-157/01, ECLI:EU:T:2004:76, točka 57.

24

(25)  Sodba Splošnega sodišča z dne 14. julija 2016, Nemčija proti Komisiji, T-143/12, ECLI:EU:T:2016:406.

25

(26)  Sodba Splošnega sodišča z dne 10. aprila 2019, podjetje Deutsche Post proti Komisiji, T-388/11, ECLI:EU:T:2019:237.

26

(27)  Sodba Splošnega sodišča z dne 14. julija 2016, Nemčija proti Komisiji, T-143/12, ECLI:EU:T:2016:406, točka 154.

27

(28)  Sodba Sodišča z dne 26. oktobra 2016, Orange proti Komisiji, C-211/15 P, ECLI:EU:C:2016:798.

28

(29)  Glede na to, da delež, ki ga plačajo uslužbenci, v obveznih shemah zdravstvenega zavarovanja in zavarovanja za dolgotrajno oskrbo za zasebne uslužbence ustreza približno polovici celotne prispevne stopnje (glej uvodno izjavo 68), je mogoče domnevati, da so stroški, ki jih imajo javni uslužbenci v zvezi z dodatnim zasebnim zavarovanjem, ki krije 30 % do 50 %, večinoma enakovredni prispevkom zasebnih uslužbencev.

29

(30)  BGBl. 1997, Del I, št. 88, str. 3294.

30

(31)  Sklep 2012/636/EU, uvodna izjava 332.

31

(32)  Prav tam, uvodna izjava 329.

32

(33)  Prav tam, uvodna izjava 329.

33

(34)  Prav tam, uvodna izjava 408.

34

---

| 5.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 141/28 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 141/28

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2020/614

z dne 30. aprila 2020

o spremembi Sklepa (EU) 2019/1311 o tretji seriji ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja (ECB/2020/25)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti prve alinee člena 3.1, člena 12.1, druge alinee člena 18.1 in druge alinee člena 34.1 Statuta,

ob upoštevanju Smernice Evropske centralne banke (EU) 2015/510 z dne 19. decembra 2014 o izvajanju okvira denarne politike Eurosistema (Smernica o splošni dokumentaciji) (ECB/2014/60) (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 1(4) Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) lahko Svet ECB kadar koli spremeni orodja, instrumente, zahteve, kriterije in postopke za izvajanje operacij denarne politike Eurosistema. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 1(4) Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) lahko Svet ECB kadar koli spremeni orodja, instrumente, zahteve, kriterije in postopke za izvajanje operacij denarne politike Eurosistema.

| (2) | Svet ECB je 22. julija 2019 na podlagi svojega mandata, da ohranja stabilnost cen, ter z namenom, da ohrani ugodne pogoje bančnega kreditiranja in podpre spodbujevalno naravnanost denarne politike v državah članicah, katerih valuta je euro, sprejel Sklep Evropske centralne banke (EU) 2019/1311 (ECB/2019/21) (2). Navedeni sklep je predvidel, da se v obdobju od septembra 2019 do marca 2021 izvede tretja serija ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja (CUODR-III). |
| --- | --- |

(2)

Svet ECB je 22. julija 2019 na podlagi svojega mandata, da ohranja stabilnost cen, ter z namenom, da ohrani ugodne pogoje bančnega kreditiranja in podpre spodbujevalno naravnanost denarne politike v državah članicah, katerih valuta je euro, sprejel Sklep Evropske centralne banke (EU) 2019/1311 (ECB/2019/21) (2). Navedeni sklep je predvidel, da se v obdobju od septembra 2019 do marca 2021 izvede tretja serija ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja (CUODR-III).

| (3) | Svet ECB je z namenom, da podpre bančno kreditiranje tistih, ki jih je najbolj prizadela širitev koronavirusne bolezni (COVID-19), zlasti malih in srednje velikih podjetij, 12. marca 2020 odločil, da spremeni nekaj ključnih parametrov operacij CUODR-III. Za izvedbo nekaterih od teh sprememb je Svet ECB 16. marca 2020 sprejel Sklep Evropske centralne banke (EU) 2020/407 (ECB/2020/13) (3). Ta sklep je potreben za izvedbo dodatnih sprememb, o katerih je odločil Svet ECB, zlasti za določitev začasnega znižanja obrestnih mer, ki se uporabljajo za vse operacije CUODR-III, in za znižanje praga uspešnosti pri posojanju pod nekaterimi pogoji. |
| --- | --- |

(3)

Svet ECB je z namenom, da podpre bančno kreditiranje tistih, ki jih je najbolj prizadela širitev koronavirusne bolezni (COVID-19), zlasti malih in srednje velikih podjetij, 12. marca 2020 odločil, da spremeni nekaj ključnih parametrov operacij CUODR-III. Za izvedbo nekaterih od teh sprememb je Svet ECB 16. marca 2020 sprejel Sklep Evropske centralne banke (EU) 2020/407 (ECB/2020/13) (3). Ta sklep je potreben za izvedbo dodatnih sprememb, o katerih je odločil Svet ECB, zlasti za določitev začasnega znižanja obrestnih mer, ki se uporabljajo za vse operacije CUODR-III, in za znižanje praga uspešnosti pri posojanju pod nekaterimi pogoji.

| (4) | Kar zadeva odločitev za znižanje praga uspešnosti pri posojanju, je Svet ECB 12. marca 2020 odločil, da se ta prag v zvezi z obdobjem od 1. aprila 2020 do 31. marca 2021 zniža na 0 %. Da bi se upoštevalo tudi kreditiranje, ki so ga banke že zagotovile od začetka krize zaradi bolezni COVID-19 v Evropi, se začetni datum tega obdobja premika na 1. marec 2020, kakor je bilo odločeno 30. aprila 2020, končni datum pa se ne spreminja in ostaja 31. marec 2021. Poleg tega se z namenom, da se upošteva pričakovani upad bančnega kreditiranja od 1. marca 2020, odstopanje od referenčnega stanja, pri katerem se doseže največje znižanje po merilih glede pretekle uspešnosti pri posojanju, zmanjšuje z 2,5 % na 1,15 %. |
| --- | --- |

(4)

Kar zadeva odločitev za znižanje praga uspešnosti pri posojanju, je Svet ECB 12. marca 2020 odločil, da se ta prag v zvezi z obdobjem od 1. aprila 2020 do 31. marca 2021 zniža na 0 %. Da bi se upoštevalo tudi kreditiranje, ki so ga banke že zagotovile od začetka krize zaradi bolezni COVID-19 v Evropi, se začetni datum tega obdobja premika na 1. marec 2020, kakor je bilo odločeno 30. aprila 2020, končni datum pa se ne spreminja in ostaja 31. marec 2021. Poleg tega se z namenom, da se upošteva pričakovani upad bančnega kreditiranja od 1. marca 2020, odstopanje od referenčnega stanja, pri katerem se doseže največje znižanje po merilih glede pretekle uspešnosti pri posojanju, zmanjšuje z 2,5 % na 1,15 %.

| (5) | Poleg tega je Svet ECB 30. aprila 2020 z namenom, da dodatno podpre kreditiranje gospodinjstev in podjetij ob vsesplošnih gospodarskih pretresih in povišani stopnji negotovosti, odločil, da določi dodatno začasno znižanje obrestnih mer, ki se uporabijo za vse operacije CUODR-III, pod nekaterimi pogoji. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega je Svet ECB 30. aprila 2020 z namenom, da dodatno podpre kreditiranje gospodinjstev in podjetij ob vsesplošnih gospodarskih pretresih in povišani stopnji negotovosti, odločil, da določi dodatno začasno znižanje obrestnih mer, ki se uporabijo za vse operacije CUODR-III, pod nekaterimi pogoji.

| (6) | Da bi se lahko ti prilagojeni parametri uporabili s takojšnjim učinkom, bi moral ta sklep začeti veljati brez odlašanja. |
| --- | --- |

(6)

Da bi se lahko ti prilagojeni parametri uporabili s takojšnjim učinkom, bi moral ta sklep začeti veljati brez odlašanja.

| (7) | Zato je treba Sklep (EU) 2019/1311 (ECB/2019/21) ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(7)

Zato je treba Sklep (EU) 2019/1311 (ECB/2019/21) ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Spremembe

Sklep (EU) 2019/1311 (ECB/2019/21) se spremeni:

| 1. | člen 1 se spremeni:






  (a) | nadomestita se naslednji opredelitvi pojmov:






  „(1) | ‚referenčni znesek neto posojanja‘ pomeni znesek primernega neto posojanja, ki ga mora udeleženec preseči v drugem referenčnem obdobju in opcijsko v posebnem referenčnem obdobju, da bi bil za svoje izposojanje upravičen do obrestne mere, ki je nižja od uporabljene začetne obrestne mere in se izračuna v skladu z načeli in podrobnimi določbami, določenimi v členu 4 oziroma Prilogi I;“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

člen 1 se spremeni:

(a)

nadomestita se naslednji opredelitvi pojmov:

„(1)

‚referenčni znesek neto posojanja‘ pomeni znesek primernega neto posojanja, ki ga mora udeleženec preseči v drugem referenčnem obdobju in opcijsko v posebnem referenčnem obdobju, da bi bil za svoje izposojanje upravičen do obrestne mere, ki je nižja od uporabljene začetne obrestne mere in se izračuna v skladu z načeli in podrobnimi določbami, določenimi v členu 4 oziroma Prilogi I;“;

| „(12) | ‚spodbujevalna prilagoditev obrestne mere‘ pomeni morebitno znižanje obrestne mere, ki se uporabi za zneske, izposojene v operacijah CUODR-III, izraženo kot delež povprečne razlike med ustrezno najvišjo možno obrestno mero in ustrezno najnižjo možno obrestno mero, kakor se izračuna v skladu s podrobnimi določbami, določenimi v Prilogi I;“; |
| --- | --- |

„(12)

‚spodbujevalna prilagoditev obrestne mere‘ pomeni morebitno znižanje obrestne mere, ki se uporabi za zneske, izposojene v operacijah CUODR-III, izraženo kot delež povprečne razlike med ustrezno najvišjo možno obrestno mero in ustrezno najnižjo možno obrestno mero, kakor se izračuna v skladu s podrobnimi določbami, določenimi v Prilogi I;“;

| (b) | dodajo se naslednje opredelitve pojmov:






  „(23) | ‚preostala življenjska doba ustrezne operacije CUODR-III‘ pomeni obdobje od datuma poravnave ustrezne operacije CUODR-III do 23. junija 2020 in obdobje od 24. junija 2021 do datuma zapadlosti ali datuma predčasnega odplačila te operacije, kar pride v poštev, torej ne vključuje obdobja posebne obrestne mere; |
| --- | --- | --- |

(b)

dodajo se naslednje opredelitve pojmov:

„(23)

‚preostala življenjska doba ustrezne operacije CUODR-III‘ pomeni obdobje od datuma poravnave ustrezne operacije CUODR-III do 23. junija 2020 in obdobje od 24. junija 2021 do datuma zapadlosti ali datuma predčasnega odplačila te operacije, kar pride v poštev, torej ne vključuje obdobja posebne obrestne mere;

| (24) | ‚obdobje posebne obrestne mere‘ pomeni obdobje od 24. junija 2020 do 23. junija 2021; |
| --- | --- |

(24)

‚obdobje posebne obrestne mere‘ pomeni obdobje od 24. junija 2020 do 23. junija 2021;

| (25) | ‚posebno referenčno obdobje‘ pomeni obdobje od 1. marca 2020 do 31. marca 2021.“; |
| --- | --- |

(25)

‚posebno referenčno obdobje‘ pomeni obdobje od 1. marca 2020 do 31. marca 2021.“;

| 2. | člen 5 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 5

  Obresti

  1.   Obrestna mera, ki se uporabi za zneske, ki si jih v vsaki operaciji CUODR-III izposodijo udeleženci, katerih primerno neto posojanje v posebnem referenčnem obdobju je enako njihovemu referenčnemu znesku neto posojanja ali ga presega, se ob upoštevanju pogoja iz člena 6(3a) izračuna tako:






  (a) | v obdobju posebne obrestne mere je obrestna mera enaka povprečni obrestni meri za mejni depozit v navedenem obdobju minus 50 bazičnih točk. Dobljena obrestna mera v nobenem primeru ni višja od minus 100 bazičnih točk; in |
| --- | --- | --- |

2.

člen 5 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 5

Obresti

1.   Obrestna mera, ki se uporabi za zneske, ki si jih v vsaki operaciji CUODR-III izposodijo udeleženci, katerih primerno neto posojanje v posebnem referenčnem obdobju je enako njihovemu referenčnemu znesku neto posojanja ali ga presega, se ob upoštevanju pogoja iz člena 6(3a) izračuna tako:

(a)

v obdobju posebne obrestne mere je obrestna mera enaka povprečni obrestni meri za mejni depozit v navedenem obdobju minus 50 bazičnih točk. Dobljena obrestna mera v nobenem primeru ni višja od minus 100 bazičnih točk; in

| (b) | v preostali življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III je obrestna mera enaka povprečni obrestni meri za mejni depozit v življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III. |
| --- | --- |

(b)

v preostali življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III je obrestna mera enaka povprečni obrestni meri za mejni depozit v življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III.

2.   Obrestna mera, ki se uporabi za zneske, ki si jih v vsaki operaciji CUODR-III izposodijo udeleženci, katerih primerno neto posojanje v posebnem referenčnem obdobju je manjše od njihovega referenčnega zneska neto posojanja, njihovo primerno neto posojanje v drugem referenčnem obdobju pa presega njihov referenčni znesek neto posojanja, se izračuna tako:

| (a) | v obdobju posebne obrestne mere je obrestna mera enaka nižji od naslednjih obrestnih mer: (i) povprečne obrestne mere v operacijah glavnega refinanciranja v navedenem obdobju minus 50 bazičnih točk in (ii) obrestne mere, ki se izračuna v odvisnosti od odstopanja od referenčnega stanja, kakor je navedeno v točki (b), ter |
| --- | --- |

(a)

v obdobju posebne obrestne mere je obrestna mera enaka nižji od naslednjih obrestnih mer: (i) povprečne obrestne mere v operacijah glavnega refinanciranja v navedenem obdobju minus 50 bazičnih točk in (ii) obrestne mere, ki se izračuna v odvisnosti od odstopanja od referenčnega stanja, kakor je navedeno v točki (b), ter

| (b) | v preostali življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III je obrestna mera nižja od povprečne obrestne mere v operacijah glavnega refinanciranja v življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III in se lahko spusti vse do povprečne obrestne mere za mejni depozit v življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III, v odvisnosti od odstopanja od referenčnega stanja. |
| --- | --- |

(b)

v preostali življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III je obrestna mera nižja od povprečne obrestne mere v operacijah glavnega refinanciranja v življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III in se lahko spusti vse do povprečne obrestne mere za mejni depozit v življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III, v odvisnosti od odstopanja od referenčnega stanja.

3.   Obrestna mera, ki se uporabi za zneske, ki si jih v vsaki operaciji CUODR-III izposodijo udeleženci, katerih primerno neto posojanje v posebnem referenčnem obdobju in tudi v drugem referenčnem obdobju je manjše od njihovega referenčnega zneska neto posojanja, se izračuna tako:

| (a) | v obdobju posebne obrestne mere je obrestna mera enaka povprečni obrestni meri v operacijah glavnega refinanciranja v navedenem obdobju minus 50 bazičnih točk in |
| --- | --- |

(a)

v obdobju posebne obrestne mere je obrestna mera enaka povprečni obrestni meri v operacijah glavnega refinanciranja v navedenem obdobju minus 50 bazičnih točk in

| (b) | v preostali življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III je obrestna mera enaka povprečni obrestni meri v operacijah glavnega refinanciranja v življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III. |
| --- | --- |

(b)

v preostali življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III je obrestna mera enaka povprečni obrestni meri v operacijah glavnega refinanciranja v življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III.

4.   Nadaljnje podrobnosti o izračunih obrestnih mer so določene v Prilogi I. Končna obrestna mera in ustrezni podatki, ki so povezani z njenim izračunom, se sporočijo udeležencem v skladu z okvirnim koledarjem za operacije CUODR-III, objavljenim na spletni strani ECB.

5.   Obresti se plačajo za nazaj ob zapadlosti vsake operacije CUODR-III oziroma ob predčasnem odplačilu, kakor je določeno v členu 5a.

6.   Če mora udeleženec zaradi uporabe pravnih sredstev, ki so na voljo NCB v skladu z njenimi pogodbenimi dogovori ali predpisi, odplačati stanja operacij CUODR-III, preden se temu udeležencu sporočita odstopanje od referenčnega stanja in morebitna posledična spodbujevalna prilagoditev obrestne mere, je obrestna mera, ki se uporabi za zneske, ki si jih je ta udeleženec izposodil v vsaki operaciji CUODR-III: (a) za obdobje posebne obrestne mere enaka povprečni obrestni meri v operacijah glavnega refinanciranja v navedenem obdobju minus 50 bazičnih točk in (b) za preostalo življenjsko dobo ustrezne operacije CUODR-III enaka povprečni obrestni meri v operacijah glavnega refinanciranja v življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III, vse do datuma, na katerega NCB zahteva odplačilo. Če se tako odplačilo zahteva po tem, ko sta bila odstopanje od referenčnega stanja in morebitna posledična spodbujevalna prilagoditev obrestne mere sporočena udeležencu, se obrestna mera, ki se uporabi za zneske, ki si jih je ta udeleženec izposodil v vsaki operaciji CUODR-III, določi v skladu z odstavki 1 do 3.“;

| 3. | člen 6 se spremeni:






  (a) | odstavek 1(b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | podatke v zvezi z (i) drugim referenčnim obdobjem in, (ii) opcijsko, posebnim referenčnim obdobjem, za namene določitve obrestnih mer, ki se uporabijo (v nadaljnjem besedilu: drugo poročilo).“; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

člen 6 se spremeni:

(a)

odstavek 1(b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

podatke v zvezi z (i) drugim referenčnim obdobjem in, (ii) opcijsko, posebnim referenčnim obdobjem, za namene določitve obrestnih mer, ki se uporabijo (v nadaljnjem besedilu: drugo poročilo).“;

| (b) | doda se odstavek 3a:

  „3a.   Udeleženci, ki nameravajo izkoristiti obrestne mere iz člena 5(1), to opcijo izvedejo tako, da ločeno predložijo v drugem poročilu podatke, ki se nanašajo na posebno referenčno obdobje, in rezultate revizorjeve ocene teh podatkov v skladu s členom 6(6)(b). Če ta pogoja nista izpolnjena, se obrestna mera, ki se uporabi za zneske, ki si jih izposodijo udeleženci, izračuna v skladu s členom 5(2) ali (3). Za nepošiljanje podatkov, ki se nanašajo na posebno referenčno obdobje, in/ali rezultatov zadevne revizorjeve ocene teh podatkov ni sankcij.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se odstavek 3a:

„3a.   Udeleženci, ki nameravajo izkoristiti obrestne mere iz člena 5(1), to opcijo izvedejo tako, da ločeno predložijo v drugem poročilu podatke, ki se nanašajo na posebno referenčno obdobje, in rezultate revizorjeve ocene teh podatkov v skladu s členom 6(6)(b). Če ta pogoja nista izpolnjena, se obrestna mera, ki se uporabi za zneske, ki si jih izposodijo udeleženci, izračuna v skladu s členom 5(2) ali (3). Za nepošiljanje podatkov, ki se nanašajo na posebno referenčno obdobje, in/ali rezultatov zadevne revizorjeve ocene teh podatkov ni sankcij.“;

| (c) | prvi pododstavek odstavka 6 se nadomesti z naslednjim:

  „6.   Vsak udeleženec zagotovi, da kakovost podatkov, ki se predložijo v skladu z odstavki 1 do 3a, oceni zunanji revizor v skladu z naslednjimi pravili:“; |
| --- | --- |

(c)

prvi pododstavek odstavka 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Vsak udeleženec zagotovi, da kakovost podatkov, ki se predložijo v skladu z odstavki 1 do 3a, oceni zunanji revizor v skladu z naslednjimi pravili:“;

| (d) | prvi pododstavek točke (c) odstavka 6 se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | revizorjeve ocene se osredotočijo na zahteve, določene v odstavkih 2, 3a in 4. Revizor zlasti:“; |
| --- | --- | --- |

(d)

prvi pododstavek točke (c) odstavka 6 se nadomesti z naslednjim:

„(c)

revizorjeve ocene se osredotočijo na zahteve, določene v odstavkih 2, 3a in 4. Revizor zlasti:“;

| 4. | v členu 7(1) se točke (b), (d) in (e) nadomestijo z naslednjim:






  „(b) | Če udeleženec do ustreznega roka, ki je določen v okvirnem koledarju za operacije CUODR-III, objavljenem na spletni strani ECB, zadevni NCB ne da na voljo rezultatov revizorjeve ocene prvega poročila, mora odplačati vsa stanja sredstev, ki si jih je izposodil v operacijah CUODR-III, na datum poravnave naslednje operacije glavnega refinanciranja po povprečni obrestni meri v operacijah glavnega refinanciranja v življenjski dobi vsake ustrezne operacije CUODR-III do datuma poravnave odplačila, razen v obdobju posebne obrestne mere, ko se uporabi povprečna obrestna mera v operacijah glavnega refinanciranja v tem obdobju minus 50 bazičnih točk. |
| --- | --- | --- |

4.

v členu 7(1) se točke (b), (d) in (e) nadomestijo z naslednjim:

„(b)

Če udeleženec do ustreznega roka, ki je določen v okvirnem koledarju za operacije CUODR-III, objavljenem na spletni strani ECB, zadevni NCB ne da na voljo rezultatov revizorjeve ocene prvega poročila, mora odplačati vsa stanja sredstev, ki si jih je izposodil v operacijah CUODR-III, na datum poravnave naslednje operacije glavnega refinanciranja po povprečni obrestni meri v operacijah glavnega refinanciranja v življenjski dobi vsake ustrezne operacije CUODR-III do datuma poravnave odplačila, razen v obdobju posebne obrestne mere, ko se uporabi povprečna obrestna mera v operacijah glavnega refinanciranja v tem obdobju minus 50 bazičnih točk.

| (d) | Če udeleženec do ustreznega roka zadevni NCB ne da na voljo rezultatov revizorjeve ocene podatkov v drugem poročilu, ki se nanašajo na drugo referenčno obdobje, se za zneske, ki si jih je ta udeleženec izposodil v operacijah CUODR-III, uporabi povprečna obrestna mera v operacijah glavnega refinanciranja v življenjski dobi vsake ustrezne operacije CUODR-III, razen v obdobju posebne obrestne mere, ko se uporabi povprečna obrestna mera v operacijah glavnega refinanciranja v tem obdobju minus 50 bazičnih točk. |
| --- | --- |

(d)

Če udeleženec do ustreznega roka zadevni NCB ne da na voljo rezultatov revizorjeve ocene podatkov v drugem poročilu, ki se nanašajo na drugo referenčno obdobje, se za zneske, ki si jih je ta udeleženec izposodil v operacijah CUODR-III, uporabi povprečna obrestna mera v operacijah glavnega refinanciranja v življenjski dobi vsake ustrezne operacije CUODR-III, razen v obdobju posebne obrestne mere, ko se uporabi povprečna obrestna mera v operacijah glavnega refinanciranja v tem obdobju minus 50 bazičnih točk.

| (e) | Če udeleženec kako drugače ne izpolni obveznosti, določenih v členu 6(6) ali (7), se za zneske, ki si jih je ta udeleženec izposodil v operacijah CUODR-III, uporabi povprečna obrestna mera v operacijah glavnega refinanciranja v življenjski dobi vsake ustrezne operacije CUODR-III, razen v obdobju posebne obrestne mere, ko se uporabi povprečna obrestna mera v operacijah glavnega refinanciranja v tem obdobju minus 50 bazičnih točk.“; |
| --- | --- |

(e)

Če udeleženec kako drugače ne izpolni obveznosti, določenih v členu 6(6) ali (7), se za zneske, ki si jih je ta udeleženec izposodil v operacijah CUODR-III, uporabi povprečna obrestna mera v operacijah glavnega refinanciranja v življenjski dobi vsake ustrezne operacije CUODR-III, razen v obdobju posebne obrestne mere, ko se uporabi povprečna obrestna mera v operacijah glavnega refinanciranja v tem obdobju minus 50 bazičnih točk.“;

| 5. | prilogi I in II se spremenita v skladu s Prilogo k temu sklepu. |
| --- | --- |

5.

prilogi I in II se spremenita v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati 5. maja 2020.

V Frankfurtu na Majni, 30. aprila 2020

Za Svet ECB

Predsednica ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  To številko bo dodelil Urad za publikacije Evropske unije, ko bo sklep objavljen v Uradnem listu.UL L 91, 2.4.2015, str. 3.

1

(2)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2019/1311 z dne 22. julija 2019 o tretji seriji ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja (ECB/2019/21) (UL L 204, 2.8.2019, str. 100).

2

(3)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2020/407 z dne 16. marca 2020 o spremembi Sklepa (EU) 2019/1311 o tretji seriji ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja (ECB/2020/13) (UL L 80, 17.3.2020, str. 23).

3

---

PRILOGA

Prilogi I in II ter obrazec za poročanje o operacijah CUODR-III B se spremenijo:

| 1. | v Prilogi I se oddelek 3 nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

1.

v Prilogi I se oddelek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   
  Izračunavanje obrestne mere

| A. | Naj



  označuje znesek primernega neto posojanja v posebnem referenčnem obdobju od 1. marca 2020 do 31. marca 2021. |
| --- | --- |

A.

Image 6

Image 7

| B. | Naj



  označuje znesek, ki se pridobi s seštetjem primernega neto posojanja v obdobju od 1. aprila 2019 do 31. marca 2021 in stanja primernih posojil na dan 31. marca 2019; to se izračuna kot:


  .
  Naj

  zdaj označuje odstotkovno odstopanje

  od referenčnega stanja v obdobju od 1. aprila 2019 do 31. marca 2021, torej






  EX bo zaokrožen na 15 decimalk. Če je OAB enako nič, se šteje, da je EX enako 1,15. |
| --- | --- |

B.

Image 8

Image 9
  .

Naj
  Image 10
  zdaj označuje odstotkovno odstopanje
  Image 11
  od referenčnega stanja v obdobju od 1. aprila 2019 do 31. marca 2021, torej

Image 12

EX bo zaokrožen na 15 decimalk. Če je OAB enako nič, se šteje, da je EX enako 1,15.

| C. | Naj bo



  povprečna obrestna mera v operacijah glavnega refinanciranja, ki se uporablja v življenjski dobi operacije CUODR-III



  in je izražena kot letna obrestna mera v odstotkih, in naj bo



  povprečna obrestna mera mejnega depozita, ki se uporablja v življenjski dobi operacije CUODR-III k, pri čemer se zadevna obrestna mera nanaša na življenjsko dobo ustrezne operacije CUODR-III, in je izražena kot letna obrestna mera v odstotkih, tj.:









  V zgornjih enačbah

  (za k=1,...,7) označuje število dni v operaciji CUODR-III k in, kadar se operacija glavnega refinanciranja izvede v skladu z ureditvijo popolne dodelitve po fiksni meri,

  označuje obrestno mero, ki se uporabi v operaciji glavnega refinanciranja na dan t v operaciji CUODR-III k, ali, kadar se operacija glavnega refinanciranja izvede po avkcijskem postopku z variabilno mero,

  označuje najnižjo izklicno obrestno mero, ki se uporabi v operaciji glavnega refinanciranja na dan t v operaciji CUODR-III k, v obeh primerih izraženo kot letna obrestna mera v odstotkih. V zgornjih enačbah

  označuje obrestno mero, ki se uporabi za mejni depozit na dan t v operaciji CUODR-III k in je izražena kot letna obrestna mera v odstotkih. |
| --- | --- |

C.

Image 13

Image 14

Image 15

Image 16

Image 17

V zgornjih enačbah
  Image 18
  (za k=1,...,7) označuje število dni v operaciji CUODR-III k in, kadar se operacija glavnega refinanciranja izvede v skladu z ureditvijo popolne dodelitve po fiksni meri,
  Image 19
  označuje obrestno mero, ki se uporabi v operaciji glavnega refinanciranja na dan t v operaciji CUODR-III k, ali, kadar se operacija glavnega refinanciranja izvede po avkcijskem postopku z variabilno mero,
  Image 20
  označuje najnižjo izklicno obrestno mero, ki se uporabi v operaciji glavnega refinanciranja na dan t v operaciji CUODR-III k, v obeh primerih izraženo kot letna obrestna mera v odstotkih. V zgornjih enačbah
  Image 21
  označuje obrestno mero, ki se uporabi za mejni depozit na dan t v operaciji CUODR-III k in je izražena kot letna obrestna mera v odstotkih.

| D. | Naj kspecial
  označuje obdobje posebne obrestne mere, ki je obdobje od 24. junija 2020 do 23. junija 2021, in krol
  označuje obdobji, ki sestavljata preostalo življenjsko dobo ustrezne operacije CUODR-III k (gre za obdobje od poravnave ustrezne operacije CUODR-III do 23. junija 2020 in obdobje od 24. junija 2021 do zapadlosti ustrezne operacije CUODR-III ali datuma njenega predčasnega odplačila, kar pride v poštev).
  Naj bo

  povprečna obrestna mera v operacijah glavnega refinanciranja, ki se uporablja v obdobju posebne obrestne mere od 24. junija 2020 do 23. junija 2021 v operaciji CUODR-III k in je izražena kot letna obrestna mera v odstotkih, ter naj bo

  povprečna obrestna mera mejnega depozita, ki se uporablja v obdobju posebne obrestne mere od 24. junija 2020 do 23. junija 2021 v operaciji CUODR-III k in je izražena kot letna obrestna mera v odstotkih, tj.:










  V zgornjih enačbah

  označuje število dni v obdobju

  operacije CUODR-III k in, kadar se operacija glavnega refinanciranja izvede v skladu z ureditvijo popolne dodelitve po fiksni meri,

  označuje obrestno mero, ki se uporabi v operaciji glavnega refinanciranja na dan t v obdobju

  operacije CUODR-III k, ali, kadar se operacija glavnega refinanciranja izvede po avkcijskem postopku z variabilno mero,

  označuje najnižjo izklicno obrestno mero, ki se uporabi v operaciji glavnega refinanciranja na dan t v obdobju

  operacije CUODR-III k, v obeh primerih izraženo kot letna obrestna mera v odstotkih. V zgornjih enačbah

  označuje obrestno mero, ki se uporabi za mejni depozit na dan t v obdobju

  operacije CUODR-III k in je izražena kot letna obrestna mera v odstotkih. |
| --- | --- |

D.

Naj kspecial
  označuje obdobje posebne obrestne mere, ki je obdobje od 24. junija 2020 do 23. junija 2021, in krol
  označuje obdobji, ki sestavljata preostalo življenjsko dobo ustrezne operacije CUODR-III k (gre za obdobje od poravnave ustrezne operacije CUODR-III do 23. junija 2020 in obdobje od 24. junija 2021 do zapadlosti ustrezne operacije CUODR-III ali datuma njenega predčasnega odplačila, kar pride v poštev).

Naj bo
  Image 22
  povprečna obrestna mera v operacijah glavnega refinanciranja, ki se uporablja v obdobju posebne obrestne mere od 24. junija 2020 do 23. junija 2021 v operaciji CUODR-III k in je izražena kot letna obrestna mera v odstotkih, ter naj bo
  Image 23
  povprečna obrestna mera mejnega depozita, ki se uporablja v obdobju posebne obrestne mere od 24. junija 2020 do 23. junija 2021 v operaciji CUODR-III k in je izražena kot letna obrestna mera v odstotkih, tj.:

Image 24

Image 25

V zgornjih enačbah
  Image 26
  označuje število dni v obdobju
  Image 27
  operacije CUODR-III k in, kadar se operacija glavnega refinanciranja izvede v skladu z ureditvijo popolne dodelitve po fiksni meri,
  Image 28
  označuje obrestno mero, ki se uporabi v operaciji glavnega refinanciranja na dan t v obdobju
  Image 29
  operacije CUODR-III k, ali, kadar se operacija glavnega refinanciranja izvede po avkcijskem postopku z variabilno mero,
  Image 30
  označuje najnižjo izklicno obrestno mero, ki se uporabi v operaciji glavnega refinanciranja na dan t v obdobju
  Image 31
  operacije CUODR-III k, v obeh primerih izraženo kot letna obrestna mera v odstotkih. V zgornjih enačbah
  Image 32
  označuje obrestno mero, ki se uporabi za mejni depozit na dan t v obdobju
  Image 33
  operacije CUODR-III k in je izražena kot letna obrestna mera v odstotkih.

| E. | Naj spodbujevalno prilagoditev obrestne mere, kadar pride v poštev, merjeno kot delež povprečne razlike med



  in



  , označuje



  . |
| --- | --- |

E.

Image 34

Image 35

Image 36

| F. | Naj obrestno mero, ki se uporabi za življenjsko dobo operacije CUODR-III k (končna obrestna mera) in je izražena kot letna obrestna mera v odstotkih, označuje



  Naj obrestno mero, ki se uporabi za obdobje




  , kjer j = special ali rol, v operaciji CUODR-III k in je izražena kot letna obrestna mera v odstotkih, označuje



  . |
| --- | --- |

F.

Image 37

Image 38

Image 39

| G. | Obrestna mera



  se opredeli tako:




  V zgornji enačbi

  označuje število dni v obdobju

  operacije CUODR-III k. |
| --- | --- |

G.

Image 40

Image 41

V zgornji enačbi
  Image 42
  označuje število dni v obdobju
  Image 43
  operacije CUODR-III k.

Obrestna mera, ki se uporabi za vsako operacijo CUODR-III k, se izračuna tako:

| (a) | Če udeleženec v posebnem referenčnem obdobju doseže ali preseže svoj referenčni znesek neto posojanja, je obrestna mera, ki se uporabi za zneske, ki si jih je ta udeleženec izposodil v operacijah CUODR-III:






  (i) | v obdobju posebne obrestne mere: enaka povprečni obrestni meri mejnega depozita v navedenem obdobju minus 50 bazičnih točk, kar v nobenem primeru ne sme biti višje od minus 100 bazičnih točk, torej:
  če

  , potem

  ; |
| --- | --- | --- |

(a)

Če udeleženec v posebnem referenčnem obdobju doseže ali preseže svoj referenčni znesek neto posojanja, je obrestna mera, ki se uporabi za zneske, ki si jih je ta udeleženec izposodil v operacijah CUODR-III:

(i)

v obdobju posebne obrestne mere: enaka povprečni obrestni meri mejnega depozita v navedenem obdobju minus 50 bazičnih točk, kar v nobenem primeru ne sme biti višje od minus 100 bazičnih točk, torej:

če
  Image 44
  , potem
  Image 45
  ;

| (ii) | v preostali življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III: enaka povprečni obrestni meri mejnega depozita v življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III, torej:
  če

  , potem

  . |
| --- | --- |

(ii)

v preostali življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III: enaka povprečni obrestni meri mejnega depozita v življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III, torej:

če
  Image 46
  , potem
  Image 47
  .

| (b) | Če udeleženec v posebnem referenčnem obdobju ne doseže ali preseže svojega referenčnega zneska neto posojanja, v drugem referenčnem obdobju pa preseže svoje referenčno stanje primernih posojil za najmanj 1,15 %, je obrestna mera, ki se uporabi za zneske, ki si jih je ta udeleženec izposodil v operacijah CUODR-III:






  (i) | v obdobju posebne obrestne mere: enaka nižji vrednosti med povprečno obrestno mero v operacijah glavnega refinanciranja v navedenem obdobju minus 50 bazičnih točk in povprečno obrestno mero mejnega depozita v življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III, torej:
  če

  in

  , potem

  in

  ; |
| --- | --- | --- |

(b)

Če udeleženec v posebnem referenčnem obdobju ne doseže ali preseže svojega referenčnega zneska neto posojanja, v drugem referenčnem obdobju pa preseže svoje referenčno stanje primernih posojil za najmanj 1,15 %, je obrestna mera, ki se uporabi za zneske, ki si jih je ta udeleženec izposodil v operacijah CUODR-III:

(i)

v obdobju posebne obrestne mere: enaka nižji vrednosti med povprečno obrestno mero v operacijah glavnega refinanciranja v navedenem obdobju minus 50 bazičnih točk in povprečno obrestno mero mejnega depozita v življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III, torej:

če
  Image 48
  in
  Image 49
  , potem
  Image 50
  in
  Image 51
  ;

| (ii) | v preostali življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III: enaka povprečni obrestni meri mejnega depozita v življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III, torej:
  če

  in

  , potem

  in |
| --- | --- |

(ii)

v preostali življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III: enaka povprečni obrestni meri mejnega depozita v življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III, torej:

če
  Image 52
  in
  Image 53
  , potem
  Image 54
  in
  Image 55

| (c) | Če udeleženec v posebnem referenčnem obdobju ne doseže ali preseže svojega referenčnega zneska neto posojanja, v drugem referenčnem obdobju pa preseže svoje referenčno stanje primernih posojil za manj kot 1,15 %, je obrestna mera, ki se uporabi za zneske, ki si jih je ta udeleženec izposodil v operacijah CUODR-III:






  (i) | v obdobju posebne obrestne mere: enaka nižji vrednosti med povprečno obrestno mero v operacijah glavnega refinanciranja v navedenem obdobju minus 50 bazičnih točk in obrestno mero, ki se izračuna v skladu s točko (ii) spodaj, torej:
  če

  in

  , potem

  in

  ; |
| --- | --- | --- |

(c)

Če udeleženec v posebnem referenčnem obdobju ne doseže ali preseže svojega referenčnega zneska neto posojanja, v drugem referenčnem obdobju pa preseže svoje referenčno stanje primernih posojil za manj kot 1,15 %, je obrestna mera, ki se uporabi za zneske, ki si jih je ta udeleženec izposodil v operacijah CUODR-III:

(i)

v obdobju posebne obrestne mere: enaka nižji vrednosti med povprečno obrestno mero v operacijah glavnega refinanciranja v navedenem obdobju minus 50 bazičnih točk in obrestno mero, ki se izračuna v skladu s točko (ii) spodaj, torej:

če
  Image 56
  in
  Image 57
  , potem
  Image 58
  in
  Image 59
  ;

| (ii) | v preostali življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III: enaka obrestni meri, ki se linearno stopnjuje v odvisnosti od tega, za koliko odstotkov udeleženec preseže svoje referenčno stanje, torej:
  če

  in

  potem

  in

  ; |
| --- | --- |

(ii)

v preostali življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III: enaka obrestni meri, ki se linearno stopnjuje v odvisnosti od tega, za koliko odstotkov udeleženec preseže svoje referenčno stanje, torej:

če
  Image 60
  in
  Image 61
  potem
  Image 62
  in
  Image 63
  ;

| (d) | Če udeleženec v posebnem referenčnem obdobju ne doseže ali preseže svojega referenčnega zneska neto posojanja niti v drugem referenčnem obdobju ne preseže svojega referenčnega stanja, je obrestna mera, ki se uporabi za zneske, ki si jih je ta udeleženec izposodil v operacijah CUODR-III:






  (i) | v obdobju posebne obrestne mere: enaka povprečni obrestni meri v operacijah glavnega refinanciranja v navedenem obdobju minus 50 bazičnih točk, torej:
  če

  in

  , potem

  ; |
| --- | --- | --- |

(d)

Če udeleženec v posebnem referenčnem obdobju ne doseže ali preseže svojega referenčnega zneska neto posojanja niti v drugem referenčnem obdobju ne preseže svojega referenčnega stanja, je obrestna mera, ki se uporabi za zneske, ki si jih je ta udeleženec izposodil v operacijah CUODR-III:

(i)

v obdobju posebne obrestne mere: enaka povprečni obrestni meri v operacijah glavnega refinanciranja v navedenem obdobju minus 50 bazičnih točk, torej:

če
  Image 64
  in
  Image 65
  , potem
  Image 66
  ;

| (ii) | v preostali življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III: enaka povprečni obrestni meri v operacijah glavnega refinanciranja v življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III, torej:
  če

  in

  , potem

  in |
| --- | --- |

(ii)

v preostali življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III: enaka povprečni obrestni meri v operacijah glavnega refinanciranja v življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III, torej:

če
  Image 67
  in
  Image 68
  , potem
  Image 69
  in
  Image 70

Spodbujevalna prilagoditev obrestne mere (
  Image 71
  ) bo izražena z zaokrožitvijo na 15 decimalk.

Obrestni meri
  Image 72
  in
  Image 73
  bosta izraženi z zaokrožitvijo na 15 decimalk.

Končna obrestna mera
  Image 74
  bo izražena kot letna obrestna mera v odstotkih, zaokrožena navzdol na četrto decimalko.“;

| 2. | Priloga II se spremeni:






  (a) | v oddelku 2 se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:

  „Če nameravajo udeleženci izkoristiti obrestne mere iz člena 5(1), drugo poročilo dodatno vsebuje tudi podatke, ki se nanašajo na posebno referenčno obdobje, in sicer na podobni podlagi, kot se zahteva za drugo referenčno obdobje.“; |
| --- | --- | --- |

2.

Priloga II se spremeni:

(a)

v oddelku 2 se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:

„Če nameravajo udeleženci izkoristiti obrestne mere iz člena 5(1), drugo poročilo dodatno vsebuje tudi podatke, ki se nanašajo na posebno referenčno obdobje, in sicer na podobni podlagi, kot se zahteva za drugo referenčno obdobje.“;

| (b) | v oddelku 2 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

  „Kar zadeva uporabo zbranih informacij, se bodo podatki o soodvisnih stanjih uporabili za določitev možnega obsega izposoje. Poleg tega se bodo podatki o primernem neto posojanju v prvem referenčnem obdobju uporabili za izračun referenčnega zneska neto posojanja in referenčnega stanja. Podatki o primernem neto posojanju v drugem referenčnem obdobju in, če pride v poštev, posebnem referenčnem obdobju pa se bodo uporabili za oceno gibanja posojil in posledično obrestnih mer, ki se uporabijo. Vsi drugi kazalniki so potrebni za preverjanje notranje skladnosti informacij in skladnosti informacij s statističnimi podatki, ki se zbirajo v Eurosistemu, ter za poglobljeno spremljanje vpliva programa operacij CUODR-III.“; |
| --- | --- |

(b)

v oddelku 2 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Kar zadeva uporabo zbranih informacij, se bodo podatki o soodvisnih stanjih uporabili za določitev možnega obsega izposoje. Poleg tega se bodo podatki o primernem neto posojanju v prvem referenčnem obdobju uporabili za izračun referenčnega zneska neto posojanja in referenčnega stanja. Podatki o primernem neto posojanju v drugem referenčnem obdobju in, če pride v poštev, posebnem referenčnem obdobju pa se bodo uporabili za oceno gibanja posojil in posledično obrestnih mer, ki se uporabijo. Vsi drugi kazalniki so potrebni za preverjanje notranje skladnosti informacij in skladnosti informacij s statističnimi podatki, ki se zbirajo v Eurosistemu, ter za poglobljeno spremljanje vpliva programa operacij CUODR-III.“;

| (c) | v oddelku 3 se druga alinea drugega odstavka točke (a) nadomesti z naslednjim:






  ‚— | Drugo poročilo zahteva izpolnjen obrazec s podatki B za ‚drugo referenčno obdobje‘, tj. od 1. aprila 2019 do 31. marca 2021, za namen izračunavanja primernega neto posojanja in primerjave z referenčnimi zneski, na katerih temeljijo obrestne mere, ki se uporabijo. |
| --- | --- | --- |

(c)

v oddelku 3 se druga alinea drugega odstavka točke (a) nadomesti z naslednjim:

‚—

Drugo poročilo zahteva izpolnjen obrazec s podatki B za ‚drugo referenčno obdobje‘, tj. od 1. aprila 2019 do 31. marca 2021, za namen izračunavanja primernega neto posojanja in primerjave z referenčnimi zneski, na katerih temeljijo obrestne mere, ki se uporabijo.

| — | Udeleženci, ki nameravajo izkoristiti obrestne mere iz člena 5(1), morajo dodatno predložiti izpolnjen obrazec s podatki B tudi za „posebno referenčno obdobje‘, tj. od 1. marca 2020 do 31. marca 2021, za namen izračunavanja primernega neto posojanja in primerjave z referenčnim zneskom neto posojanja, na katerem temeljijo nižje obrestne mere.“; |
| --- | --- |

—

Udeleženci, ki nameravajo izkoristiti obrestne mere iz člena 5(1), morajo dodatno predložiti izpolnjen obrazec s podatki B tudi za „posebno referenčno obdobje‘, tj. od 1. marca 2020 do 31. marca 2021, za namen izračunavanja primernega neto posojanja in primerjave z referenčnim zneskom neto posojanja, na katerem temeljijo nižje obrestne mere.“;

| (d) | v oddelku 3 se tretji odstavek točke (a) nadomesti z naslednjim:

  „V obrazcu B je treba kazalnike v zvezi s stanji poročati po stanju ob koncu meseca pred začetkom obdobja poročanja in po stanju ob koncu obdobja poročanja; torej je treba stanja za prvo referenčno obdobje poročati po stanju na dan 31. marca 2018 in 31. marca 2019, stanja za drugo referenčno obdobje je treba poročati po stanju na dan 31. marca 2019 in 31. marca 2021, stanja za posebno referenčno obdobje pa je treba poročati po stanju na dan 29. februarja 2020 in 31. marca 2021. Podatki o transakcijah in prilagoditvah pa morajo zajemati vse upoštevne učinke, ki nastopijo v obdobju poročanja.“; |
| --- | --- |

(d)

v oddelku 3 se tretji odstavek točke (a) nadomesti z naslednjim:

„V obrazcu B je treba kazalnike v zvezi s stanji poročati po stanju ob koncu meseca pred začetkom obdobja poročanja in po stanju ob koncu obdobja poročanja; torej je treba stanja za prvo referenčno obdobje poročati po stanju na dan 31. marca 2018 in 31. marca 2019, stanja za drugo referenčno obdobje je treba poročati po stanju na dan 31. marca 2019 in 31. marca 2021, stanja za posebno referenčno obdobje pa je treba poročati po stanju na dan 29. februarja 2020 in 31. marca 2021. Podatki o transakcijah in prilagoditvah pa morajo zajemati vse upoštevne učinke, ki nastopijo v obdobju poročanja.“;

| (e) | obrazec za poročanje o operacijah CUODR-III B se nadomesti z naslednjim obrazcem B. |
| --- | --- |

(e)

obrazec za poročanje o operacijah CUODR-III B se nadomesti z naslednjim obrazcem B.

„Obrazec za poročanje o operacijah CUODR-III B

Image 75

---

Popravki

| 5.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 141/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 141/37

---

Popravek Uredbe Komisije (EU) 2020/171 z dne 6. februarja 2020 o spremembi Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH)

(
  Uradni list Evropske unije L 35 z dne 7. februarja 2020
  )

Stran 4, tabela v Prilogi se glasi:

| | | | „Prehodne ureditve | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vnos št. | Snov | Intrinzične lastnosti iz člena 57 | Datum zadnje uporabe  (1) | Datum poteka  (2) | Izvzete uporabe (kategorije uporab) | Roki za pregled |
| ‚44. | 1,2-benzendikarboksilna kislina, diheksilni ester, razvejan in nerazvejan
  št. EC: 271-093-5
  št. CAS: 68515-50-4 | strupen za razmnoževanje (skupina 1B) | 27. avgust 2021 (*) | 27. februar 2023 (**) | – | – |
| 45. | Diheksil ftalat
  št. EC: 201-559-5
  št. CAS: 84-75-3 | strupen za razmnoževanje (skupina 1B) | 27. avgust 2021 (*) | 27. februar 2023 (**) | – | – |
| 46. | 1,2-benzendikarboksilna kislina, di-C6-10-alkilni estri; 1,2-benzendikarboksilna kislina, mešani decilni in heksilni in oktilni diestri z ≥ 0,3 % diheksil ftalata (št. EC 201-559-5)
  št. EC: 271-094-0; 272-013-1
  št. CAS: 68515-51-5; 68648-93-1 | strupen za razmnoževanje (skupina 1B) | 27. avgust 2021 (*) | 27. februar 2023 (**) | – | – |
| 47. | Triksilil fosfat
  št. EC: 246-677-8
  št. CAS: 25155-23-1 | strupen za razmnoževanje (skupina 1B) | 27. november 2021 | 27. maj 2023 | – | – |
| 48. | Natrijev perborat; perborova kislina, natrijeva sol
  št. EC: 239-172-9; 234-390-0
  št. CAS: – | strupen za razmnoževanje (skupina 1B) | 27. november 2021 | 27. maj 2023 | – | – |
| 49. | Natrijev peroksometaborat
  št. EC: 231-556-4
  št. CAS: 7632-04-4 | strupen za razmnoževanje (skupina 1B) | 27. november 2021 | 27. maj 2023 | – | – |
| 50. | 5-sek-butil-2-(2,4-dimetilcikloheks-3-en-1-il)-5-metil-1,3-dioksan [1], in 5-sek-butil-2-(4,6-dimetilcikloheks-3-en-1-il)-5-metil-1,3-dioksan [2] [ki zajemata kateri koli posamezen stereoizomer [1] in [2] ali katero koli kombinacijo navedenega]
  št. EC: –
  št. CAS: – | vPvB | 27. februar 2022 | 27. avgust 2023 | – | – |
| 51. | 2-(2H-benzotriazol-2-il)-4,6-ditercpentilfenol (UV-328)
  št. EC: 247-384-8
  št. CAS: 25973-55-1 | PBT, vPvB | 27. maj 2022 | 27. november 2023 | – | – |
| 52. | 2,4-di-terc-butil-6-(5-klorobenzotriazol-2-il)fenol (UV-327)
  št. EC: 223-383-8
  št. CAS: 3864-99-1 | vPvB | 27. maj 2022 | 27. november 2023 | – | – |
| 53. | 2-(2H-benzotriazol-2-il)-4-(terc-butil)-6-(sek-butil)fenol (UV-350)
  št. EC: 253-037-1
  št. CAS: 36437-37-3 | vPvB | 27. maj 2022 | 27. november 2023 | – | – |
| 54. | 2-benzotriazol-2-il-4,6-di-terc-butilfenol (UV-320)
  št. EC: 223-346-6
  št. CAS: 3846-71-7 | PBT, vPvB | 27. maj 2022 | 27. november 2023 | – | –‘ |

„Prehodne ureditve

Vnos št.

Snov

Intrinzične lastnosti iz člena 57

Datum zadnje uporabe  (1)

Datum poteka  (2)

Izvzete uporabe (kategorije uporab)

Roki za pregled

‚44.

1,2-benzendikarboksilna kislina, diheksilni ester, razvejan in nerazvejan

št. EC: 271-093-5

št. CAS: 68515-50-4

strupen za razmnoževanje (skupina 1B)

27. avgust 2021 (*)

27. februar 2023 (**)

–

–

45.

Diheksil ftalat

št. EC: 201-559-5

št. CAS: 84-75-3

strupen za razmnoževanje (skupina 1B)

27. avgust 2021 (*)

27. februar 2023 (**)

–

–

46.

1,2-benzendikarboksilna kislina, di-C6-10-alkilni estri; 1,2-benzendikarboksilna kislina, mešani decilni in heksilni in oktilni diestri z ≥ 0,3 % diheksil ftalata (št. EC 201-559-5)

št. EC: 271-094-0; 272-013-1

št. CAS: 68515-51-5; 68648-93-1

strupen za razmnoževanje (skupina 1B)

27. avgust 2021 (*)

27. februar 2023 (**)

–

–

47.

Triksilil fosfat

št. EC: 246-677-8

št. CAS: 25155-23-1

strupen za razmnoževanje (skupina 1B)

27. november 2021

27. maj 2023

–

–

48.

Natrijev perborat; perborova kislina, natrijeva sol

št. EC: 239-172-9; 234-390-0

št. CAS: –

strupen za razmnoževanje (skupina 1B)

27. november 2021

27. maj 2023

–

–

49.

Natrijev peroksometaborat

št. EC: 231-556-4

št. CAS: 7632-04-4

strupen za razmnoževanje (skupina 1B)

27. november 2021

27. maj 2023

–

–

50.

5-sek-butil-2-(2,4-dimetilcikloheks-3-en-1-il)-5-metil-1,3-dioksan [1], in 5-sek-butil-2-(4,6-dimetilcikloheks-3-en-1-il)-5-metil-1,3-dioksan [2] [ki zajemata kateri koli posamezen stereoizomer [1] in [2] ali katero koli kombinacijo navedenega]

št. EC: –

št. CAS: –

vPvB

27. februar 2022

27. avgust 2023

–

–

51.

2-(2H-benzotriazol-2-il)-4,6-ditercpentilfenol (UV-328)

št. EC: 247-384-8

št. CAS: 25973-55-1

PBT, vPvB

27. maj 2022

27. november 2023

–

–

52.

2,4-di-terc-butil-6-(5-klorobenzotriazol-2-il)fenol (UV-327)

št. EC: 223-383-8

št. CAS: 3864-99-1

vPvB

27. maj 2022

27. november 2023

–

–

53.

2-(2H-benzotriazol-2-il)-4-(terc-butil)-6-(sek-butil)fenol (UV-350)

št. EC: 253-037-1

št. CAS: 36437-37-3

vPvB

27. maj 2022

27. november 2023

–

–

54.

2-benzotriazol-2-il-4,6-di-terc-butilfenol (UV-320)

št. EC: 223-346-6

št. CAS: 3846-71-7

PBT, vPvB

27. maj 2022

27. november 2023

–

–‘

---

(1)  Datum iz člena 58(1)(c)(ii).

1

(2)  Datum iz člena 58(1)(c)(i).“

2

---