# Europos Sąjungos L 118/2020

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 118 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 63 metai2020m. balandžio 16d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 118

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

63 metai2020m. balandžio 16d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2020 m. balandžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/526, kuriuo, atsižvelgiant į Bendrojo Teismo sprendimą byloje T-300/16, importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams, pagamintiems bendrovės Jindal Saw Limited, vėl nustatomas galutinis kompensacinis muitas | 1 |
| | * | 2020 m. balandžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/527, kuriuo, atsižvelgiant į Bendrojo Teismo sprendimą byloje T-301/16, importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams, pagamintiems bendrovės Jindal Saw Limited, vėl nustatomas galutinis antidempingo muitas | 14 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2020 m. balandžio 14 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/528, kuriuo Brazilijos, Kinijos, Pietų Korėjos, Tailando ir Jungtinių Amerikos Valstijų laboratorijoms suteikiamas leidimas atlikti šunų, kačių ir šeškų pasiutligės vakcinų veiksmingumo stebėsenos serologinius tyrimus
  (pranešta dokumentu Nr. C(2020) 2103)

   (
  1
  ) | 26 |
| | * | 2020 m. balandžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/529, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/47 dėl apsaugos priemonių, susijusių su labai patogenišku H5N8 potipio paukščių gripu tam tikrose valstybėse narėse, priedas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2020) 2369)

   (
  1
  ) | 29 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2020 m. balandžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/526, kuriuo, atsižvelgiant į Bendrojo Teismo sprendimą byloje T-300/16, importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams, pagamintiems bendrovės Jindal Saw Limited, vėl nustatomas galutinis kompensacinis muitas

1

*

2020 m. balandžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/527, kuriuo, atsižvelgiant į Bendrojo Teismo sprendimą byloje T-301/16, importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams, pagamintiems bendrovės Jindal Saw Limited, vėl nustatomas galutinis antidempingo muitas

14

SPRENDIMAI

*

2020 m. balandžio 14 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/528, kuriuo Brazilijos, Kinijos, Pietų Korėjos, Tailando ir Jungtinių Amerikos Valstijų laboratorijoms suteikiamas leidimas atlikti šunų, kačių ir šeškų pasiutligės vakcinų veiksmingumo stebėsenos serologinius tyrimus
  (pranešta dokumentu Nr. C(2020) 2103)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2020) 2103)

1

26

*

2020 m. balandžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/529, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/47 dėl apsaugos priemonių, susijusių su labai patogenišku H5N8 potipio paukščių gripu tam tikrose valstybėse narėse, priedas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2020) 2369)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2020) 2369)

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2020 4 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 118/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 4 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 118/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2020/526

2020 m. balandžio 15 d.

kuriuo, atsižvelgiant į Bendrojo Teismo sprendimą byloje T-300/16, importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams, pagamintiems bendrovės „Jindal Saw Limited“, vėl nustatomas galutinis kompensacinis muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 15 straipsnį ir 24 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | 2016 m. kovo 17 d. Komisija priėmė Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2016/387 (2), kuriuo nustatomas galutinis kompensacinis muitas importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams (toliau – aptariamas reglamentas). |
| --- | --- |

(1)

2016 m. kovo 17 d. Komisija priėmė Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2016/387 (2), kuriuo nustatomas galutinis kompensacinis muitas importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams (toliau – aptariamas reglamentas).

2

1.1.   Europos Sąjungos Bendrojo Teismo sprendimas

Europos Sąjungos Bendrojo Teismo sprendimas

| (2) | Bendrovė „Jindal Saw Limited“ (toliau – „Jindal“) ir su ja susijęs importuotojas „Jindal Saw Italia SpA“ (toliau kartu – pareiškėjai) kreipėsi į Bendrąjį Teismą ginčydami aptariamą antisubsidijų reglamentą. 2019 m. balandžio 10 d. Bendrasis Teismas paskelbė sprendimą byloje T-300/16 (3) dėl aptariamo reglamento (toliau – sprendimas). |
| --- | --- |

(2)

Bendrovė „Jindal Saw Limited“ (toliau – „Jindal“) ir su ja susijęs importuotojas „Jindal Saw Italia SpA“ (toliau kartu – pareiškėjai) kreipėsi į Bendrąjį Teismą ginčydami aptariamą antisubsidijų reglamentą. 2019 m. balandžio 10 d. Bendrasis Teismas paskelbė sprendimą byloje T-300/16 (3) dėl aptariamo reglamento (toliau – sprendimas).

3

| (3) | Bendrasis Teismas nustatė, kad apskaičiuojant naudos, kurią „Jindal“ gavo dėl geležies rūdos tiekimo už mažesnį nei tinkamas atlygį, dydį buvo pažeistas pagrindinio antisubsidijų reglamento (4), galiojusio pradinio tyrimo metu (toliau – pagrindinis antisubsidijų reglamentas), 6 straipsnio d punktas. Tiksliau Bendrasis Teismas nusprendė, kad „Jindal“ faktiškai patirtos vežimo iš kasyklos į gamyklą Indijoje išlaidos buvo didesnės nei išlaidos, į kurias Komisija atsižvelgė skaičiuodama vidutinę geležies rūdos pirkimo Indijoje kainą. Bendrojo Teismo nuomone, toks vežimo išlaidų skirtumas reiškia, kad kaina, už kurią „Jindal“ įsigijo geležies rūdą Indijos rinkoje, iš tiesų buvo didesnė nei vidutinė pirkimo kaina, kurią Komisija naudojo atlygiui nustatyti, o tai neišvengiamai turėjo įtakos naudai, kurią galėjo gauti tas eksportuojantis gamintojas (5). Taigi, Bendrasis Teismas nustatė, kad Komisija pažeidė pagrindinio antisubsidijų reglamento 3 straipsnio 2 dalį ir 6 straipsnio d punktą (nes klaidingai atsitiktine tvarka atrinko tam tikrus pristatymo bendrovei „Jindal“ išlaidų duomenis, kad apskaičiuotų standartines vidutines transporto išlaidas) ir pagrindinio antisubsidijų reglamento 15 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą (nes nustatė kompensacinį muitą, kuris yra didesnis už kompensuotinas subsidijas). |
| --- | --- |

(3)

Bendrasis Teismas nustatė, kad apskaičiuojant naudos, kurią „Jindal“ gavo dėl geležies rūdos tiekimo už mažesnį nei tinkamas atlygį, dydį buvo pažeistas pagrindinio antisubsidijų reglamento (4), galiojusio pradinio tyrimo metu (toliau – pagrindinis antisubsidijų reglamentas), 6 straipsnio d punktas. Tiksliau Bendrasis Teismas nusprendė, kad „Jindal“ faktiškai patirtos vežimo iš kasyklos į gamyklą Indijoje išlaidos buvo didesnės nei išlaidos, į kurias Komisija atsižvelgė skaičiuodama vidutinę geležies rūdos pirkimo Indijoje kainą. Bendrojo Teismo nuomone, toks vežimo išlaidų skirtumas reiškia, kad kaina, už kurią „Jindal“ įsigijo geležies rūdą Indijos rinkoje, iš tiesų buvo didesnė nei vidutinė pirkimo kaina, kurią Komisija naudojo atlygiui nustatyti, o tai neišvengiamai turėjo įtakos naudai, kurią galėjo gauti tas eksportuojantis gamintojas (5). Taigi, Bendrasis Teismas nustatė, kad Komisija pažeidė pagrindinio antisubsidijų reglamento 3 straipsnio 2 dalį ir 6 straipsnio d punktą (nes klaidingai atsitiktine tvarka atrinko tam tikrus pristatymo bendrovei „Jindal“ išlaidų duomenis, kad apskaičiuotų standartines vidutines transporto išlaidas) ir pagrindinio antisubsidijų reglamento 15 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą (nes nustatė kompensacinį muitą, kuris yra didesnis už kompensuotinas subsidijas).

4

5

| (4) | Bendrasis Teismas taip pat konstatavo, kad Komisija padarė klaidą apskaičiuodama priverstinį kainų mažinimą, kiek tai susiję su pareiškėjais. Šiuo atveju, viena vertus, kiek tai susiję su Sąjungos pramone, Komisija atsižvelgė arba į gamybos subjektų pardavimo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams gamintojo kainas EXW sąlygomis (6), arba į pardavimo subjektų gamintojo kainas EXW sąlygomis. Kita vertus, kalbant apie „Jindal“ pardavimą Sąjungos rinkoje, Komisija kaip pradinę kainą ES iškrauto produkto palyginamai kainai nustatyti naudojo eksporto kainą, apskaičiuotą nustatant dempingo skirtumą (taigi atimtos „Jindal“ susijusių pardavimo subjektų Sąjungoje PBA išlaidos ir pelnas). Kaip teigia Bendrasis Teismas, ne tiesiogiai gamintojo, o susijusių pardavimo subjektų vykdoma prekyba produktais lemia šių subjektų sąnaudas ir jų pelno dydį, todėl pardavimo subjektų taikomos kainos nepriklausomiems pirkėjams taip pat paprastai būna aukštesnės už gamintojų tiesioginių pardavimų tokiems pirkėjams kainas, todėl pardavimo subjektų kainos negali būti prilygintos gamintojo kainoms (7). Todėl Bendrasis Teismas nusprendė, kad apskaičiuodama priverstinį kainų mažinimą ir tuo tikslu pardavimo subjektų taikomas kainas nepriklausomiems pirkėjams prilygindama gamintojų tiesioginio pardavimo kainoms tokiems pirkėjams, tačiau tik tiek, kiek tai susiję su Sąjungos pramonės panašiu produktu, Komisija atsižvelgė į padidintą, todėl „Jindal Saw“ nepalankią šio produkto kainą, nes ši didžiąją dalį pardavimo Sąjungoje vykdė per pardavimo subjektus (8). Bendrojo Teismo vertinimu, skaičiuojant nagrinėjamojo produkto priverstinį kainų mažinimą padaryta klaida, nes priverstinis kainų mažinimas apskaičiuotas lyginant ne to paties prekybos lygio kainas. Taigi Bendrasis Teismas konstatavo, kad Komisija pasielgė neteisingai atskaičiusi „Jindal“ susijusių pardavimo subjektų Sąjungoje pardavimo išlaidas ir pelną iš pardavimo pirmam nepriklausomam pirkėjui, ir neatskaičiusi Sąjungos pramonės susijusių pardavimo subjektų pardavimo išlaidų ir pelno iš Sąjungos pramonės pardavimo pirmam nepriklausomam pirkėjui kainų. Todėl Bendrasis Teismas nusprendė, kad tos dvi kainos nebuvo simetriškai lyginamos tuo pačiu prekybos lygiu. |
| --- | --- |

(4)

Bendrasis Teismas taip pat konstatavo, kad Komisija padarė klaidą apskaičiuodama priverstinį kainų mažinimą, kiek tai susiję su pareiškėjais. Šiuo atveju, viena vertus, kiek tai susiję su Sąjungos pramone, Komisija atsižvelgė arba į gamybos subjektų pardavimo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams gamintojo kainas EXW sąlygomis (6), arba į pardavimo subjektų gamintojo kainas EXW sąlygomis. Kita vertus, kalbant apie „Jindal“ pardavimą Sąjungos rinkoje, Komisija kaip pradinę kainą ES iškrauto produkto palyginamai kainai nustatyti naudojo eksporto kainą, apskaičiuotą nustatant dempingo skirtumą (taigi atimtos „Jindal“ susijusių pardavimo subjektų Sąjungoje PBA išlaidos ir pelnas). Kaip teigia Bendrasis Teismas, ne tiesiogiai gamintojo, o susijusių pardavimo subjektų vykdoma prekyba produktais lemia šių subjektų sąnaudas ir jų pelno dydį, todėl pardavimo subjektų taikomos kainos nepriklausomiems pirkėjams taip pat paprastai būna aukštesnės už gamintojų tiesioginių pardavimų tokiems pirkėjams kainas, todėl pardavimo subjektų kainos negali būti prilygintos gamintojo kainoms (7). Todėl Bendrasis Teismas nusprendė, kad apskaičiuodama priverstinį kainų mažinimą ir tuo tikslu pardavimo subjektų taikomas kainas nepriklausomiems pirkėjams prilygindama gamintojų tiesioginio pardavimo kainoms tokiems pirkėjams, tačiau tik tiek, kiek tai susiję su Sąjungos pramonės panašiu produktu, Komisija atsižvelgė į padidintą, todėl „Jindal Saw“ nepalankią šio produkto kainą, nes ši didžiąją dalį pardavimo Sąjungoje vykdė per pardavimo subjektus (8). Bendrojo Teismo vertinimu, skaičiuojant nagrinėjamojo produkto priverstinį kainų mažinimą padaryta klaida, nes priverstinis kainų mažinimas apskaičiuotas lyginant ne to paties prekybos lygio kainas. Taigi Bendrasis Teismas konstatavo, kad Komisija pasielgė neteisingai atskaičiusi „Jindal“ susijusių pardavimo subjektų Sąjungoje pardavimo išlaidas ir pelną iš pardavimo pirmam nepriklausomam pirkėjui, ir neatskaičiusi Sąjungos pramonės susijusių pardavimo subjektų pardavimo išlaidų ir pelno iš Sąjungos pramonės pardavimo pirmam nepriklausomam pirkėjui kainų. Todėl Bendrasis Teismas nusprendė, kad tos dvi kainos nebuvo simetriškai lyginamos tuo pačiu prekybos lygiu.

6

7

8

| (5) | Dėl to Bendrasis Teismas nustatė, kad Komisija taip pat pažeidė pagrindinio antisubsidijų reglamento 8 straipsnio 1 dalį. Kadangi priverstiniu kainų mažinimu, kuris buvo apskaičiuotas aptariamame reglamente, buvo remiamasi darant išvadą, kad dėl nagrinėjamojo produkto importo buvo daroma žala Sąjungos pramonei, Bendrasis Teismas nustatė, kad galima suabejoti ir priežastinio ryšio tarp subsidijuojamo importo ir žalos Sąjungos pramonei buvimu, kuris yra būtina sąlyga, norint nustatyti antisubsidinį muitą pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 8 straipsnio 5 dalį (9). |
| --- | --- |

(5)

Dėl to Bendrasis Teismas nustatė, kad Komisija taip pat pažeidė pagrindinio antisubsidijų reglamento 8 straipsnio 1 dalį. Kadangi priverstiniu kainų mažinimu, kuris buvo apskaičiuotas aptariamame reglamente, buvo remiamasi darant išvadą, kad dėl nagrinėjamojo produkto importo buvo daroma žala Sąjungos pramonei, Bendrasis Teismas nustatė, kad galima suabejoti ir priežastinio ryšio tarp subsidijuojamo importo ir žalos Sąjungos pramonei buvimu, kuris yra būtina sąlyga, norint nustatyti antisubsidinį muitą pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 8 straipsnio 5 dalį (9).

9

| (6) | Be to, Bendrasis Teismas nustatė, kad negalima atmesti to, kad, jei priverstinis kainų mažinimas būtų apskaičiuotas teisingai, Sąjungos pramonei padarytos žalos skirtumas būtų mažesnis už subsidijų normą. Tokiu atveju, pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 15 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą kompensacinio muito suma turėtų būti sumažinta iki tokios normos, kurios pakaktų tai žalai pašalinti (10). |
| --- | --- |

(6)

Be to, Bendrasis Teismas nustatė, kad negalima atmesti to, kad, jei priverstinis kainų mažinimas būtų apskaičiuotas teisingai, Sąjungos pramonei padarytos žalos skirtumas būtų mažesnis už subsidijų normą. Tokiu atveju, pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 15 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą kompensacinio muito suma turėtų būti sumažinta iki tokios normos, kurios pakaktų tai žalai pašalinti (10).

10

| (7) | Atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta, Bendrasis Teismas panaikino aptariamą reglamentą, kiek jis susijęs su „Jindal Saw Limited“. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta, Bendrasis Teismas panaikino aptariamą reglamentą, kiek jis susijęs su „Jindal Saw Limited“.

1.2.   Bendrojo Teismo sprendimo vykdymas

Bendrojo Teismo sprendimo vykdymas

| (8) | Remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 266 straipsniu, Sąjungos institucijos privalo imtis būtinų priemonių Teismo sprendimams vykdyti. Jeigu panaikinamas aktas, Sąjungos institucijų priimtas atliekant administracinę procedūrą, kaip antai šiuo atveju antisubsidijų tyrimą, Bendrojo Teismo sprendimas įgyvendinamas panaikintą aktą pakeičiant nauju aktu, kuriuo pašalinamas Bendrojo Teismo nustatytas pažeidimas (11). |
| --- | --- |

(8)

Remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 266 straipsniu, Sąjungos institucijos privalo imtis būtinų priemonių Teismo sprendimams vykdyti. Jeigu panaikinamas aktas, Sąjungos institucijų priimtas atliekant administracinę procedūrą, kaip antai šiuo atveju antisubsidijų tyrimą, Bendrojo Teismo sprendimas įgyvendinamas panaikintą aktą pakeičiant nauju aktu, kuriuo pašalinamas Bendrojo Teismo nustatytas pažeidimas (11).

11

| (9) | Atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką, procedūra, kuria siekiama pakeisti panaikintą aktą, gali būti tęsiama tiksliai nuo to etapo, kuriame nustatytas neteisėtumas (12). Tiksliau tai reiškia, kad tokiu atveju, kai panaikinamas administracinę procedūrą užbaigiantis aktas, panaikinimas nebūtinai turi įtakos parengiamiesiems veiksmams, pvz., antisubsidijų tyrimo inicijavimui. Pavyzdžiui, kai panaikinamas reglamentas, kuriuo nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai, tyrimas lieka nebaigtas, nes tik tyrimo užbaigimo aktas nebėra Sąjungos teisės sistemos dalis (13), išskyrus atvejus, kai pažeidimas padarytas inicijavimo etapu. Administracinės procedūros atnaujinimas vėl nustatant kompensacinius muitus produktams, importuotiems panaikinto reglamento taikymo laikotarpiu, negali būti laikomas prieštaraujančiu netaikymo atgaline data taisyklei (14). |
| --- | --- |

(9)

Atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką, procedūra, kuria siekiama pakeisti panaikintą aktą, gali būti tęsiama tiksliai nuo to etapo, kuriame nustatytas neteisėtumas (12). Tiksliau tai reiškia, kad tokiu atveju, kai panaikinamas administracinę procedūrą užbaigiantis aktas, panaikinimas nebūtinai turi įtakos parengiamiesiems veiksmams, pvz., antisubsidijų tyrimo inicijavimui. Pavyzdžiui, kai panaikinamas reglamentas, kuriuo nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai, tyrimas lieka nebaigtas, nes tik tyrimo užbaigimo aktas nebėra Sąjungos teisės sistemos dalis (13), išskyrus atvejus, kai pažeidimas padarytas inicijavimo etapu. Administracinės procedūros atnaujinimas vėl nustatant kompensacinius muitus produktams, importuotiems panaikinto reglamento taikymo laikotarpiu, negali būti laikomas prieštaraujančiu netaikymo atgaline data taisyklei (14).

12

13

14

| (10) | Šioje byloje Bendrasis Teismas panaikino aptariamą reglamentą, kiek tai susiję su „Jindal Saw Limited“, motyvuodamas tuo, kad Komisija neteisingai apskaičiavo „Jindal“ skirtą subsidijų sumą ir kad padarė klaidą nustatydama priverstinio kainų mažinimo mastą. Dėl šios klaidos buvo galima suabejoti priežastinio ryšio analize ir žalos skirtumu. |
| --- | --- |

(10)

Šioje byloje Bendrasis Teismas panaikino aptariamą reglamentą, kiek tai susiję su „Jindal Saw Limited“, motyvuodamas tuo, kad Komisija neteisingai apskaičiavo „Jindal“ skirtą subsidijų sumą ir kad padarė klaidą nustatydama priverstinio kainų mažinimo mastą. Dėl šios klaidos buvo galima suabejoti priežastinio ryšio analize ir žalos skirtumu.

| (11) | Aptariamame antisubsidijų reglamente padarytos išvados, kurios nebuvo užginčytos arba kurios buvo užginčytos, tačiau Bendrojo Teismo atmestos arba Bendrojo Teismo nenagrinėtos, ir todėl dėl jų aptariamas reglamentas nebuvo panaikintas, visapusiškai tebegalioja (15). |
| --- | --- |

(11)

Aptariamame antisubsidijų reglamente padarytos išvados, kurios nebuvo užginčytos arba kurios buvo užginčytos, tačiau Bendrojo Teismo atmestos arba Bendrojo Teismo nenagrinėtos, ir todėl dėl jų aptariamas reglamentas nebuvo panaikintas, visapusiškai tebegalioja (15).

15

| (12) | Po 2019 m. balandžio 10 d. Bendrojo Teismo sprendimų byloje T-300/16 Komisija nusprendė pranešimu (toliau – pranešimas dėl tyrimo atnaujinimo) iš dalies atnaujinti antisubsidijų tyrimą dėl importuojamų Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžių ir vamzdelių, po kurio buvo priimtas aptariamas reglamentas, ir tęsti tyrimą nuo to etapo, kuriame padarytas pažeidimas. Tyrimas atnaujintas tiek, kiek jis susijęs su Bendrojo Teismo sprendimo dėl „Jindal Saw Limited“ vykdymu. |
| --- | --- |

(12)

Po 2019 m. balandžio 10 d. Bendrojo Teismo sprendimų byloje T-300/16 Komisija nusprendė pranešimu (toliau – pranešimas dėl tyrimo atnaujinimo) iš dalies atnaujinti antisubsidijų tyrimą dėl importuojamų Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžių ir vamzdelių, po kurio buvo priimtas aptariamas reglamentas, ir tęsti tyrimą nuo to etapo, kuriame padarytas pažeidimas. Tyrimas atnaujintas tiek, kiek jis susijęs su Bendrojo Teismo sprendimo dėl „Jindal Saw Limited“ vykdymu.

| (13) | Vėliau, 2019 m. liepos 22 d., Komisija nusprendė nustatyti reikalavimą registruoti tam tikrus importuojamus Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžius ir vamzdelius, kuriuos pagamino „Jindal Saw Limited“, ir paprašė nacionalinių muitinių prieš priimant sprendimą dėl prašymų grąžinti arba atsisakyti išieškoti kompensacinius muitus, kiek tai susiję su „Jindal Saw Limited“ importuojamais produktais, palaukti, kol bus paskelbtas atitinkamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas, kuriuo bus vėl nustatyti muitai (16) (toliau – registracijos reglamentas). |
| --- | --- |

(13)

Vėliau, 2019 m. liepos 22 d., Komisija nusprendė nustatyti reikalavimą registruoti tam tikrus importuojamus Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžius ir vamzdelius, kuriuos pagamino „Jindal Saw Limited“, ir paprašė nacionalinių muitinių prieš priimant sprendimą dėl prašymų grąžinti arba atsisakyti išieškoti kompensacinius muitus, kiek tai susiję su „Jindal Saw Limited“ importuojamais produktais, palaukti, kol bus paskelbtas atitinkamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas, kuriuo bus vėl nustatyti muitai (16) (toliau – registracijos reglamentas).

16

| (14) | Komisija apie tyrimo atnaujinimą pranešė suinteresuotosioms šalims ir paragino jas teikti pastabas. |
| --- | --- |

(14)

Komisija apie tyrimo atnaujinimą pranešė suinteresuotosioms šalims ir paragino jas teikti pastabas.

2.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (15) | Komisija gavo Sąjungos pramonės ir dviejų eksportuojančių gamintojų pastabas. |
| --- | --- |

(15)

Komisija gavo Sąjungos pramonės ir dviejų eksportuojančių gamintojų pastabas.

| (16) | Dėl subsidijos apskaičiavimo skundo pateikėjas (SG PAM) priminė, kad Bendrasis Teismas tik nustatė, jog Komisija pervertino „Jindal“ suteiktą naudą, susijusią su geležies rūdos pirkimu už mažesnį nei tinkamas atlygį, nes netinkamai įvertino transporto išlaidas, o kitiems Komisijos argumentams Bendrasis Teismas pritarė ir atmetė visus kitus prieštaravimus. Todėl tam, kad įgyvendintų sprendimą, Komisija turėjo tik iš naujo įvertinti vežimo išlaidas, kad galėtų perskaičiuoti ginčijamą naudą. |
| --- | --- |

(16)

Dėl subsidijos apskaičiavimo skundo pateikėjas (SG PAM) priminė, kad Bendrasis Teismas tik nustatė, jog Komisija pervertino „Jindal“ suteiktą naudą, susijusią su geležies rūdos pirkimu už mažesnį nei tinkamas atlygį, nes netinkamai įvertino transporto išlaidas, o kitiems Komisijos argumentams Bendrasis Teismas pritarė ir atmetė visus kitus prieštaravimus. Todėl tam, kad įgyvendintų sprendimą, Komisija turėjo tik iš naujo įvertinti vežimo išlaidas, kad galėtų perskaičiuoti ginčijamą naudą.

| (17) | „Jindal“ tvirtino, kad Komisija negali nurodyti nacionalinėms muitinėms negrąžinti pagal aptariamą reglamentą surinktų antidempingo muitų ir (arba) atsisakyti juos išieškoti. Ji teigė, kad situacija šioje byloje skiriasi nuo situacijos Sprendime Deichmann (17). „Jindal“ taip pat teigė, kad muitai negali būti vėl nustatyti atgaline data. „Jindal“ teigimu, panaikintas visas aptariamas reglamentas, o tai reiškia, kad jis buvo pašalintas iš Sąjungos teisės sistemos atgaline data, o Sprendime Deichmann nenustatyta „jokio kito elemento, kuris galėjo turėti įtakos galutinio reglamento galiojimui“. Be to, „Jindal“ tvirtino, kad dėl nustatyto pažeidimo, susijusio su priverstinio kainų mažinimo analize, „visa Komisijos atlikta priežastinio ryšio analizė yra negaliojanti“. „Jindal“ nuomone, tai reiškia, kad jokie muitai neturėjo būti nei nustatyti, nei vėl nustatyti, nes visa žalos ir priežastinio ryšio analizė buvo klaidinga. Atskleidus faktus, „Jindal“ pakartojo šiuos tvirtinimus, tačiau papildomų argumentų nepateikė. |
| --- | --- |

(17)

„Jindal“ tvirtino, kad Komisija negali nurodyti nacionalinėms muitinėms negrąžinti pagal aptariamą reglamentą surinktų antidempingo muitų ir (arba) atsisakyti juos išieškoti. Ji teigė, kad situacija šioje byloje skiriasi nuo situacijos Sprendime Deichmann (17). „Jindal“ taip pat teigė, kad muitai negali būti vėl nustatyti atgaline data. „Jindal“ teigimu, panaikintas visas aptariamas reglamentas, o tai reiškia, kad jis buvo pašalintas iš Sąjungos teisės sistemos atgaline data, o Sprendime Deichmann nenustatyta „jokio kito elemento, kuris galėjo turėti įtakos galutinio reglamento galiojimui“. Be to, „Jindal“ tvirtino, kad dėl nustatyto pažeidimo, susijusio su priverstinio kainų mažinimo analize, „visa Komisijos atlikta priežastinio ryšio analizė yra negaliojanti“. „Jindal“ nuomone, tai reiškia, kad jokie muitai neturėjo būti nei nustatyti, nei vėl nustatyti, nes visa žalos ir priežastinio ryšio analizė buvo klaidinga. Atskleidus faktus, „Jindal“ pakartojo šiuos tvirtinimus, tačiau papildomų argumentų nepateikė.

Deichmann

17

Deichmann

| (18) | Komisija priminė, kad pagal nusistovėjusią teismo praktiką, kai Teismas paskelbia, kad reglamentas, kuriuo nustatomi muitai, yra negaliojantis, turi būti laikoma, kad tokie muitai niekada nebuvo teisėtai mokėtini, kaip tai suprantama pagal Muitinės kodekso 236 straipsnį, ir iš esmės nacionalinės muitinės juos turi grąžinti pagal šiuo tikslu nustatytas sąlygas (18). Tačiau Teisingumo Teismas taip pat pažymėjo, kad Teisingumo Teismo sprendimo dėl negaliojimo pripažinimo ir pagal jį kylančių pareigų apimtis kiekvienu konkrečiu atveju turi būti nustatoma atsižvelgiant ne tik į šio sprendimo rezoliucinę dalį, bet ir į motyvus, kurie yra būtinas jos pagrindas (19). |
| --- | --- |

(18)

Komisija priminė, kad pagal nusistovėjusią teismo praktiką, kai Teismas paskelbia, kad reglamentas, kuriuo nustatomi muitai, yra negaliojantis, turi būti laikoma, kad tokie muitai niekada nebuvo teisėtai mokėtini, kaip tai suprantama pagal Muitinės kodekso 236 straipsnį, ir iš esmės nacionalinės muitinės juos turi grąžinti pagal šiuo tikslu nustatytas sąlygas (18). Tačiau Teisingumo Teismas taip pat pažymėjo, kad Teisingumo Teismo sprendimo dėl negaliojimo pripažinimo ir pagal jį kylančių pareigų apimtis kiekvienu konkrečiu atveju turi būti nustatoma atsižvelgiant ne tik į šio sprendimo rezoliucinę dalį, bet ir į motyvus, kurie yra būtinas jos pagrindas (19).

18

19

| (19) | Šioje byloje Bendrasis Teismas nustatė, kad skaičiuojant naudos, susijusios su geležies rūdos tiekimu už mažesnį nei tinkamas atlygį, dydį buvo padaryta klaida. Ši klaida buvo susijusi tik su viena iš subsidijų, kompensuotų per pradinį tyrimą (t. y. 3,91 % iš 8,7 % viso subsidijavimo ad valorem). Taigi dėl klaidos muitai negalėjo būti mažesni nei de minimis ribos. |
| --- | --- |

(19)

Šioje byloje Bendrasis Teismas nustatė, kad skaičiuojant naudos, susijusios su geležies rūdos tiekimu už mažesnį nei tinkamas atlygį, dydį buvo padaryta klaida. Ši klaida buvo susijusi tik su viena iš subsidijų, kompensuotų per pradinį tyrimą (t. y. 3,91 % iš 8,7 % viso subsidijavimo ad valorem). Taigi dėl klaidos muitai negalėjo būti mažesni nei de minimis ribos.

ad valorem

de minimis

| (20) | Be to, Bendrasis Teismas sprendimo 255–259 punktuose suabejojo priverstinio kainų mažinimo apskaičiavimo „Jindal“ atžvilgiu metodu ir jo poveikiu su „Jindal“ susijusiam priežastiniam ryšiui, taip pat jo galimu poveikiu žalos skirtumui. Tačiau dėl šių aplinkybių nekilo abejonių dėl visų kitų aptariamame reglamente nustatytų faktų, kuriais galima pagrįsti galutinių Komisijos išvadų dėl žalos pagrįstumą, kaip išsamiau paaiškinta 30 konstatuojamojoje dalyje. Bet kuriuo atveju, net jei iš atnaujinto tyrimo išvadų būtų matyti, kad kompensaciniai muitai neturėtų būti vėl nustatyti, muitinės turėtų galimybę grąžinti visą muitų sumą, kuri buvo surinkta priėmus aptariamą reglamentą. |
| --- | --- |

(20)

Be to, Bendrasis Teismas sprendimo 255–259 punktuose suabejojo priverstinio kainų mažinimo apskaičiavimo „Jindal“ atžvilgiu metodu ir jo poveikiu su „Jindal“ susijusiam priežastiniam ryšiui, taip pat jo galimu poveikiu žalos skirtumui. Tačiau dėl šių aplinkybių nekilo abejonių dėl visų kitų aptariamame reglamente nustatytų faktų, kuriais galima pagrįsti galutinių Komisijos išvadų dėl žalos pagrįstumą, kaip išsamiau paaiškinta 30 konstatuojamojoje dalyje. Bet kuriuo atveju, net jei iš atnaujinto tyrimo išvadų būtų matyti, kad kompensaciniai muitai neturėtų būti vėl nustatyti, muitinės turėtų galimybę grąžinti visą muitų sumą, kuri buvo surinkta priėmus aptariamą reglamentą.

| (21) | Be to, Teisingumo Teismas ne kartą konstatavo, kad pagrindinio antidempingo reglamento 10 straipsnio 1 dalis (20) neužkerta kelio priimti aktus, kuriais vėl nustatomi antidempingo muitai produktams, importuotiems negaliojančiais paskelbtų reglamentų taikymo laikotarpiu (21). Komisija mano, kad šios išvados lygiai taip pat taikomos ir kompensaciniams muitams, nes ir šiuo metu galiojančio pagrindinio antisubsidijų reglamento (22) 16 straipsniu neužkertamas kelias priimti aktus, kuriais vėl nustatomi kompensaciniai muitai produktams, importuotiems negaliojančiais paskelbtų reglamentų taikymo laikotarpiu. Taigi, kaip paaiškinta registracijos reglamento 15 konstatuojamojoje dalyje, administracinės procedūros atnaujinimas, po kurio vėl nustatomi muitai, negali būti laikomas prieštaraujančiu netaikymo atgaline data taisyklei (23). Iš tiesų pranešime dėl tyrimo atnaujinimo suinteresuotosioms šalims, įskaitant importuotojus, jau pranešta, kad būsimi muitai prireikus bus nustatyti remiantis atnaujinto nagrinėjimo rezultatais. Todėl „Jindal“ teiginys, kad muitai negali būti vėl nustatyti po pradinio tyrimo atnaujinimo, atmestas. |
| --- | --- |

(21)

Be to, Teisingumo Teismas ne kartą konstatavo, kad pagrindinio antidempingo reglamento 10 straipsnio 1 dalis (20) neužkerta kelio priimti aktus, kuriais vėl nustatomi antidempingo muitai produktams, importuotiems negaliojančiais paskelbtų reglamentų taikymo laikotarpiu (21). Komisija mano, kad šios išvados lygiai taip pat taikomos ir kompensaciniams muitams, nes ir šiuo metu galiojančio pagrindinio antisubsidijų reglamento (22) 16 straipsniu neužkertamas kelias priimti aktus, kuriais vėl nustatomi kompensaciniai muitai produktams, importuotiems negaliojančiais paskelbtų reglamentų taikymo laikotarpiu. Taigi, kaip paaiškinta registracijos reglamento 15 konstatuojamojoje dalyje, administracinės procedūros atnaujinimas, po kurio vėl nustatomi muitai, negali būti laikomas prieštaraujančiu netaikymo atgaline data taisyklei (23). Iš tiesų pranešime dėl tyrimo atnaujinimo suinteresuotosioms šalims, įskaitant importuotojus, jau pranešta, kad būsimi muitai prireikus bus nustatyti remiantis atnaujinto nagrinėjimo rezultatais. Todėl „Jindal“ teiginys, kad muitai negali būti vėl nustatyti po pradinio tyrimo atnaujinimo, atmestas.

20

21

22

23

| (22) | „Jindal“ taip pat teigė, kad Bendrojo Teismo sprendimui įvykdyti Komisija privalo naudoti „Jindal“ pirmiems nepriklausomiems pirkėjams taikytas faktines kainas. Ji pabrėžė, kad Komisija negali apskaičiuoti Sąjungos pramonės pardavimo patronuojamųjų įmonių kainų. Ji teigė, kad tai prieštarautų sprendimo 251 punktui, kuriame Teisingumo Teismas nusprendė: „<...> kad apskaičiuojant kainos mažinimą turėjo būti naudojamasi su nepriklausomais pirkėjais suderėtomis kainomis, t. y. kainomis, į kurias jie galėjo atsižvelgti nuspręsdami, ar perka Sąjungos pramonės produkciją, ar aptariamų eksportuojančių gamintojų produkciją, o ne kainomis tarpinėje stadijoje“. Šiuo atžvilgiu Komisija laikėsi nuomonės, kad Sprendime Kazchrome (24), t. y. šaltinyje, kurį Bendrasis Teismas citavo Sprendime Jindal, Bendrasis Teismas nepadarė tokios kategoriškos išvados, kokią dabar daro „Jindal“ (t. y. visais atvejais, kai skaičiuojamas priverstinis kainų mažinimas, svarbiausia atsižvelgti į faktines kainas, kurias taikė eksportuojančių gamintojų susiję pardavimo subjektai Europos Sąjungoje). Iš tiesų Bendrasis Teismas Sprendime Kazchrome atsargiai nurodė, kad „po atlikto nagrinėjimo gauta išvada susijusi tik su šia byla“ (25). Komisija laikosi nuomonės, kad CIF iškrauto produkto kainos muitinio įforminimo uostuose gali būti naudojamos, kai, atliekant specifinius priverstinio kainų mažinimo skaičiavimus, nagrinėjamas subsidijuojamo importo poveikis kainoms. Būtent tokiu lygmeniu importuojami produktai paprastai konkuruoja su Sąjungos pramonės kainomis, nes būtent tokiu lygmeniu prekiautojai pasirenka, ar įsigyti produktą iš Sąjungos pramonės, ar iš eksportuojančių gamintojų. Skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą bandymas apskaičiuoti, kokios yra tos CIF iškrauto produkto kainos, kai eksportuojantis gamintojas parduoda produktą per susijusius subjektus Sąjungoje, nesiskiria nuo situacijos, kai Komisija palyginimui tiesiogiai naudoja CIF iškrauto produkto kainas, kurias eksportuojantys gamintojai taiko produktą parduodami tiesiogiai Sąjungoje. Todėl nuorodos į „suderėtas kainas“ Sprendime Kazchrome ir vėliau Sprendime Jindal turėtų būti suprantamos atsižvelgiant į jų kontekstą. |
| --- | --- |

(22)

„Jindal“ taip pat teigė, kad Bendrojo Teismo sprendimui įvykdyti Komisija privalo naudoti „Jindal“ pirmiems nepriklausomiems pirkėjams taikytas faktines kainas. Ji pabrėžė, kad Komisija negali apskaičiuoti Sąjungos pramonės pardavimo patronuojamųjų įmonių kainų. Ji teigė, kad tai prieštarautų sprendimo 251 punktui, kuriame Teisingumo Teismas nusprendė: „<...> kad apskaičiuojant kainos mažinimą turėjo būti naudojamasi su nepriklausomais pirkėjais suderėtomis kainomis, t. y. kainomis, į kurias jie galėjo atsižvelgti nuspręsdami, ar perka Sąjungos pramonės produkciją, ar aptariamų eksportuojančių gamintojų produkciją, o ne kainomis tarpinėje stadijoje“. Šiuo atžvilgiu Komisija laikėsi nuomonės, kad Sprendime Kazchrome (24), t. y. šaltinyje, kurį Bendrasis Teismas citavo Sprendime Jindal, Bendrasis Teismas nepadarė tokios kategoriškos išvados, kokią dabar daro „Jindal“ (t. y. visais atvejais, kai skaičiuojamas priverstinis kainų mažinimas, svarbiausia atsižvelgti į faktines kainas, kurias taikė eksportuojančių gamintojų susiję pardavimo subjektai Europos Sąjungoje). Iš tiesų Bendrasis Teismas Sprendime Kazchrome atsargiai nurodė, kad „po atlikto nagrinėjimo gauta išvada susijusi tik su šia byla“ (25). Komisija laikosi nuomonės, kad CIF iškrauto produkto kainos muitinio įforminimo uostuose gali būti naudojamos, kai, atliekant specifinius priverstinio kainų mažinimo skaičiavimus, nagrinėjamas subsidijuojamo importo poveikis kainoms. Būtent tokiu lygmeniu importuojami produktai paprastai konkuruoja su Sąjungos pramonės kainomis, nes būtent tokiu lygmeniu prekiautojai pasirenka, ar įsigyti produktą iš Sąjungos pramonės, ar iš eksportuojančių gamintojų. Skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą bandymas apskaičiuoti, kokios yra tos CIF iškrauto produkto kainos, kai eksportuojantis gamintojas parduoda produktą per susijusius subjektus Sąjungoje, nesiskiria nuo situacijos, kai Komisija palyginimui tiesiogiai naudoja CIF iškrauto produkto kainas, kurias eksportuojantys gamintojai taiko produktą parduodami tiesiogiai Sąjungoje. Todėl nuorodos į „suderėtas kainas“ Sprendime Kazchrome ir vėliau Sprendime Jindal turėtų būti suprantamos atsižvelgiant į jų kontekstą.

Kazchrome

24

Jindal

Kazchrome

25

Kazchrome

Jindal

| (23) | „Jindal“ taip pat teigė, kad Komisija turėtų ištaisyti kitus trūkumus ir skaičiavimo klaidas, nustatytus po to, kai buvo priimtas aptariamas reglamentas. Kaip paaiškinta pranešime dėl tyrimo atnaujinimo, aptariamame reglamente padarytos išvados, kurios nebuvo užginčytos arba kurios buvo užginčytos, tačiau Bendrojo Teismo sprendimu atmestos arba Bendrojo Teismo nenagrinėtos, ir todėl dėl jų aptariamas reglamentas nebuvo panaikintas, visapusiškai tebegalioja (26). Todėl Komisija neprivalo nagrinėti įtarimų dėl klausimų, kurių Bendrasis Teismas nenurodė esant neteisėtais. |
| --- | --- |

(23)

„Jindal“ taip pat teigė, kad Komisija turėtų ištaisyti kitus trūkumus ir skaičiavimo klaidas, nustatytus po to, kai buvo priimtas aptariamas reglamentas. Kaip paaiškinta pranešime dėl tyrimo atnaujinimo, aptariamame reglamente padarytos išvados, kurios nebuvo užginčytos arba kurios buvo užginčytos, tačiau Bendrojo Teismo sprendimu atmestos arba Bendrojo Teismo nenagrinėtos, ir todėl dėl jų aptariamas reglamentas nebuvo panaikintas, visapusiškai tebegalioja (26). Todėl Komisija neprivalo nagrinėti įtarimų dėl klausimų, kurių Bendrasis Teismas nenurodė esant neteisėtais.

26

| (24) | Kitas eksportuojantis gamintojas „Electrosteel Castings Ltd.“ (toliau – ECL) teigė, kad tuo atveju, jei Komisija nustatytų, jog „Jindal“ importas nebuvo žalos Sąjungos pramonei priežastis, ji turėtų iš naujo įvertinti, ar priemonės turėtų būti toliau taikomos iš ECL importuojamam produktui. Ši bendrovė taip pat teigė, kad tuo atveju, jei Komisija ištaisytų „Jindal“ skirtumus, ECL skirtumai taip pat turėtų būti ištaisyti. Atskleidus faktus, ECL, palaikoma Indijos Vyriausybės, pakartojo šiuos tvirtinimus ir teigė, kad jos skirtumų perskaičiavimas yra būtina šios procedūros atnaujinimo pasekmė. Todėl Komisija turėtų tai atlikti ex officio. |
| --- | --- |

(24)

Kitas eksportuojantis gamintojas „Electrosteel Castings Ltd.“ (toliau – ECL) teigė, kad tuo atveju, jei Komisija nustatytų, jog „Jindal“ importas nebuvo žalos Sąjungos pramonei priežastis, ji turėtų iš naujo įvertinti, ar priemonės turėtų būti toliau taikomos iš ECL importuojamam produktui. Ši bendrovė taip pat teigė, kad tuo atveju, jei Komisija ištaisytų „Jindal“ skirtumus, ECL skirtumai taip pat turėtų būti ištaisyti. Atskleidus faktus, ECL, palaikoma Indijos Vyriausybės, pakartojo šiuos tvirtinimus ir teigė, kad jos skirtumų perskaičiavimas yra būtina šios procedūros atnaujinimo pasekmė. Todėl Komisija turėtų tai atlikti ex officio.

ex officio

| (25) | Dėl pirmojo ECL tvirtinimo Komisija pastebėjo, kad, kaip pažymėta 30 konstatuojamojoje dalyje, šiuo atveju Komisijai nereikėjo perskaičiuoti ECL priverstinio kainų mažinimo skirtumo. Bet kuriuo atveju net ir perskaičiavusi „Jindal“ priverstinį kainų mažinimą, kaip aprašyta 4.2 skirsnyje, Komisija nustatė, kad vis dar yra priežastinis ryšys tarp subsidijuojamo importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos, kaip nurodyta 4.4 skirsnyje. Todėl šis teiginys tapo nebeaktualus. Komisija taip pat atmetė antrąjį tvirtinimą, nes bet koks ECL skirtumų perskaičiavimas nepatenka į šios procedūros taikymo sritį. NET darant prielaidą, kad ECL tvirtinimas, jog jos priverstinio kainų mažinimo skirtumas atitiko „Jindal“ pagal 4.2 skirsnyje aprašytą metodą nustatytą skirtumą, Komisija pažymėjo, kad vis tiek būtų nustatyta, kad visas Indijos importas priverstinai mažino kainas (nors ir mažesniu mastu). Toks priverstinio kainų mažinimo lygis, atsižvelgiant į konkrečias nagrinėjamojo produkto rinkos aplinkybes, būtų reikšmingas ir leistų nustatyti, kad aptariamas importas iš Indijos buvo tikra ir svarbi nustatytos žalos priežastis. Komisija šį klausimą plačiau išnagrinėjo 4.4 skirsnyje. |
| --- | --- |

(25)

Dėl pirmojo ECL tvirtinimo Komisija pastebėjo, kad, kaip pažymėta 30 konstatuojamojoje dalyje, šiuo atveju Komisijai nereikėjo perskaičiuoti ECL priverstinio kainų mažinimo skirtumo. Bet kuriuo atveju net ir perskaičiavusi „Jindal“ priverstinį kainų mažinimą, kaip aprašyta 4.2 skirsnyje, Komisija nustatė, kad vis dar yra priežastinis ryšys tarp subsidijuojamo importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos, kaip nurodyta 4.4 skirsnyje. Todėl šis teiginys tapo nebeaktualus. Komisija taip pat atmetė antrąjį tvirtinimą, nes bet koks ECL skirtumų perskaičiavimas nepatenka į šios procedūros taikymo sritį. NET darant prielaidą, kad ECL tvirtinimas, jog jos priverstinio kainų mažinimo skirtumas atitiko „Jindal“ pagal 4.2 skirsnyje aprašytą metodą nustatytą skirtumą, Komisija pažymėjo, kad vis tiek būtų nustatyta, kad visas Indijos importas priverstinai mažino kainas (nors ir mažesniu mastu). Toks priverstinio kainų mažinimo lygis, atsižvelgiant į konkrečias nagrinėjamojo produkto rinkos aplinkybes, būtų reikšmingas ir leistų nustatyti, kad aptariamas importas iš Indijos buvo tikra ir svarbi nustatytos žalos priežastis. Komisija šį klausimą plačiau išnagrinėjo 4.4 skirsnyje.

| (26) | Sąjungos pramonė teigė, kad atlikdama žalos analizę Komisija turėtų atsižvelgti į importo smukdomąjį poveikį Sąjungos pramonės kainoms. Priešingai, atskleidus faktus ECL teigė, kad tokia analizė nepatenka į šio atnaujinto tyrimo taikymo sritį ir neturėtų būti atliekama. Komisija konstatavo, kad kainų smukdymo analizė yra neatsiejama dalis priežastinio ryšio analizės, kurią Bendrasis Teismas aiškiai nustatė esant abejotina dėl aptariamos klaidos. Todėl Komisija toliau nagrinėjo kainų smukdymą, kaip nurodyta 4.5 skirsnyje. |
| --- | --- |

(26)

Sąjungos pramonė teigė, kad atlikdama žalos analizę Komisija turėtų atsižvelgti į importo smukdomąjį poveikį Sąjungos pramonės kainoms. Priešingai, atskleidus faktus ECL teigė, kad tokia analizė nepatenka į šio atnaujinto tyrimo taikymo sritį ir neturėtų būti atliekama. Komisija konstatavo, kad kainų smukdymo analizė yra neatsiejama dalis priežastinio ryšio analizės, kurią Bendrasis Teismas aiškiai nustatė esant abejotina dėl aptariamos klaidos. Todėl Komisija toliau nagrinėjo kainų smukdymą, kaip nurodyta 4.5 skirsnyje.

3.   SUBSIDIJŲ SKAIČIAVIMAS

SUBSIDIJŲ SKAIČIAVIMAS

| (27) | Dėl geležies rūdos tiekimo už mažesnį nei tinkamas atlygį Bendrasis Teismas konstatavo, kad Komisija neteisingai apskaičiavo „Jindal“ gautos naudos dydį. Konkrečiau kalbant, jis nustatė, kad Komisija neteisingai pakoregavo „Jindal“ geležies rūdos pirkimo kainą atsižvelgdama į vidutines transporto išlaidas, kad nustatytų pirkimo kainą iš kasyklos. Vietoj to Komisija turėjo pakoreguoti pirkimo kainą atsižvelgdama į „Jindal“ faktiškai patirtas transporto išlaidas. |
| --- | --- |

(27)

Dėl geležies rūdos tiekimo už mažesnį nei tinkamas atlygį Bendrasis Teismas konstatavo, kad Komisija neteisingai apskaičiavo „Jindal“ gautos naudos dydį. Konkrečiau kalbant, jis nustatė, kad Komisija neteisingai pakoregavo „Jindal“ geležies rūdos pirkimo kainą atsižvelgdama į vidutines transporto išlaidas, kad nustatytų pirkimo kainą iš kasyklos. Vietoj to Komisija turėjo pakoreguoti pirkimo kainą atsižvelgdama į „Jindal“ faktiškai patirtas transporto išlaidas.

| (28) | Komisija perskaičiavo naudą, gautą dėl geležies rūdos tiekimo „Jindal“ už mažesnį nei tinkamas atlygį, pakoreguodama jos geležies rūdos pirkimo kainą, kad būtų atsižvelgta į faktiškai patirtas su vežimu susijusias išlaidas. Todėl perskaičiuota subsidijos geležies rūdai suma buvo sumažinta nuo 3,91 % iki 1,23 %. |
| --- | --- |

(28)

Komisija perskaičiavo naudą, gautą dėl geležies rūdos tiekimo „Jindal“ už mažesnį nei tinkamas atlygį, pakoreguodama jos geležies rūdos pirkimo kainą, kad būtų atsižvelgta į faktiškai patirtas su vežimu susijusias išlaidas. Todėl perskaičiuota subsidijos geležies rūdai suma buvo sumažinta nuo 3,91 % iki 1,23 %.

| (29) | Bendrojo Teismo sprendimas byloje T-300/16 neturėjo įtakos jokioms kitoms aptariamo reglamento išvadoms, kurios yra svarbios nustatant „Jindal“ suteiktos subsidijos sumas, todėl jos tebegalioja. Atitinkamai perskaičiuota kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta procentine dalimi, yra 6,0 % (vietoje 8,7 %). |
| --- | --- |

(29)

Bendrojo Teismo sprendimas byloje T-300/16 neturėjo įtakos jokioms kitoms aptariamo reglamento išvadoms, kurios yra svarbios nustatant „Jindal“ suteiktos subsidijos sumas, todėl jos tebegalioja. Atitinkamai perskaičiuota kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta procentine dalimi, yra 6,0 % (vietoje 8,7 %).

4.   PRIVERSTINIO KAINŲ MAŽINIMO/KAINŲ SMUKDYMO DĖL APTARIAMO IMPORTO IR ŽALOS SKIRTUMO, SUSIJUSIO SU „JINDAL SAW LIMITED“, PAKARTOTINIS NAGRINĖJIMAS

PRIVERSTINIO KAINŲ MAŽINIMO/KAINŲ SMUKDYMO DĖL APTARIAMO IMPORTO IR ŽALOS SKIRTUMO, SUSIJUSIO SU „JINDAL SAW LIMITED“, PAKARTOTINIS NAGRINĖJIMAS

4.1.   
  „Jindal“ pardavimo poveikis žalos nustatymui

„Jindal“ pardavimo poveikis žalos nustatymui

| (30) | Komisija priminė, kad „Jindal“ importas sudarė maždaug 20 % viso importo iš Indijos tiriamuoju laikotarpiu. Visam kitam importui Bendrojo Teismo sprendimas neturi įtakos. Kitaip tariant, net tuo atveju, jei, vertinant poveikį kainoms, nebūtų atsižvelgta į „Jindal“ importą, išvados dėl didelio priverstinio kainų mažinimo (27), susijusio su labai didele aptariamo importo dalimi, liktų nepakitusios. Šiuo atžvilgiu Komisija priminė, kad tiek atsižvelgimas į poveikį kainoms, tiek nustatymas, kad nagrinėjamas importas padarė žalą vidaus pramonei, yra susijęs su importu iš visos nagrinėjamosios šalies ar šalių (o ne su kiekvienu eksportuojančiu gamintoju) (28). Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad tai, jog buvo peržiūrėti „Jindal“ priverstinio kainų mažinimo skaičiavimai, nepaneigia išvados, kad apskritai importas iš Indijos lėmė didelį priverstinį kainų mažinimą. Taigi Bendrojo Teismo nustatyta klaida neturėjo esminės įtakos per pradinį tyrimą padarytoms bendroms išvadoms dėl priverstinio kainų mažinimo. Šiuo atžvilgiu įtraukiamos ir patvirtinamos visos pradiniame reglamente padarytos išvados dėl žalos. |
| --- | --- |

(30)

Komisija priminė, kad „Jindal“ importas sudarė maždaug 20 % viso importo iš Indijos tiriamuoju laikotarpiu. Visam kitam importui Bendrojo Teismo sprendimas neturi įtakos. Kitaip tariant, net tuo atveju, jei, vertinant poveikį kainoms, nebūtų atsižvelgta į „Jindal“ importą, išvados dėl didelio priverstinio kainų mažinimo (27), susijusio su labai didele aptariamo importo dalimi, liktų nepakitusios. Šiuo atžvilgiu Komisija priminė, kad tiek atsižvelgimas į poveikį kainoms, tiek nustatymas, kad nagrinėjamas importas padarė žalą vidaus pramonei, yra susijęs su importu iš visos nagrinėjamosios šalies ar šalių (o ne su kiekvienu eksportuojančiu gamintoju) (28). Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad tai, jog buvo peržiūrėti „Jindal“ priverstinio kainų mažinimo skaičiavimai, nepaneigia išvados, kad apskritai importas iš Indijos lėmė didelį priverstinį kainų mažinimą. Taigi Bendrojo Teismo nustatyta klaida neturėjo esminės įtakos per pradinį tyrimą padarytoms bendroms išvadoms dėl priverstinio kainų mažinimo. Šiuo atžvilgiu įtraukiamos ir patvirtinamos visos pradiniame reglamente padarytos išvados dėl žalos.

27

28

4.2.   Priverstinio kainų mažinimo nustatymas „Jindal“ atžvilgiu

Priverstinio kainų mažinimo nustatymas „Jindal“ atžvilgiu

| (31) | NET jei, kaip nustatyta 30 konstatuojamojoje dalyje, Komisija manė, kad Bendrojo Teismo nustatytos klaidos poveikis neiškraipo Komisijos išvadų dėl priverstinio kainų mažinimo ir žalos, ji išsamiau išnagrinėjo, ar „Jindal“ atžvilgiu vis dar būtų nustatytas priverstinis kainų mažinimas, kartu atsižvelgdama į konkrečias rinkos sąlygas šiuo atveju. |
| --- | --- |

(31)

NET jei, kaip nustatyta 30 konstatuojamojoje dalyje, Komisija manė, kad Bendrojo Teismo nustatytos klaidos poveikis neiškraipo Komisijos išvadų dėl priverstinio kainų mažinimo ir žalos, ji išsamiau išnagrinėjo, ar „Jindal“ atžvilgiu vis dar būtų nustatytas priverstinis kainų mažinimas, kartu atsižvelgdama į konkrečias rinkos sąlygas šiuo atveju.

| (32) | Bendrasis Teismas konstatavo, kad pagrindinio antisubsidijų reglamento 8 straipsnio 1 dalyje nustatyta pareiga objektyviai išnagrinėti aptariamo importo poveikį reiškia, kad reikia teisingai palyginti nagrinėjamojo produkto ir Sąjungos pramonės panašaus produkto kainas, kai pardavimas vykdomas Sąjungos teritorijoje. Siekiant užtikrinti tokio palyginimo teisingumą, turi būti lyginamos to paties prekybos lygio kainos (žr. bylos T-300/16 239 punktą). |
| --- | --- |

(32)

Bendrasis Teismas konstatavo, kad pagrindinio antisubsidijų reglamento 8 straipsnio 1 dalyje nustatyta pareiga objektyviai išnagrinėti aptariamo importo poveikį reiškia, kad reikia teisingai palyginti nagrinėjamojo produkto ir Sąjungos pramonės panašaus produkto kainas, kai pardavimas vykdomas Sąjungos teritorijoje. Siekiant užtikrinti tokio palyginimo teisingumą, turi būti lyginamos to paties prekybos lygio kainos (žr. bylos T-300/16 239 punktą).

| (33) | Šiuo atveju yra keletas svarbių specifinių rinkos savybių, susijusių su nagrinėjamuoju produktu, kurios aprašytos toliau. |
| --- | --- |

(33)

Šiuo atveju yra keletas svarbių specifinių rinkos savybių, susijusių su nagrinėjamuoju produktu, kurios aprašytos toliau.

4.2.1.   Nagrinėjamasis produktas ir susijusios bendrovės

Nagrinėjamasis produktas ir susijusios bendrovės

| (34) | Nagrinėjamasis produktas – Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiai ir vamzdeliai (toliau – kaliojo ketaus vamzdžiai), išskyrus kaliojo ketaus vamzdžius ir vamzdelius be vidinės ir išorinės dangos (nedengti vamzdžiai), kurių KN kodai yra ex 7303 00 10 ir ex 7303 00 90 (TARIC kodai 7303001010, 7303009010). |
| --- | --- |

(34)

Nagrinėjamasis produktas – Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiai ir vamzdeliai (toliau – kaliojo ketaus vamzdžiai), išskyrus kaliojo ketaus vamzdžius ir vamzdelius be vidinės ir išorinės dangos (nedengti vamzdžiai), kurių KN kodai yra ex 7303 00 10 ir ex 7303 00 90 (TARIC kodai 7303001010, 7303009010).

| (35) | Komisija priminė, kad dvi (iš trijų) bendrovių, gaminančių nagrinėjamąjį produktą, grupės bendradarbiavo kaip Sąjungos pramonė (pagaminanti apie 96 % visos produkcijos). Pirmoji Sąjungos gamintojų grupė – SG PAM grupė (toliau – SG PAM) vykdė pardavimą nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje per tris savo gamybos bendroves Prancūzijoje, Vokietijoje ir Ispanijoje, taip pat per daug skirtingose valstybėse narėse esančių pardavimo patronuojamųjų įmonių (29). Antroji Sąjungos gamintojų grupė „Duktus Rohrsysteme GmbH“ vykdė pardavimą iš savo Vokietijos gamybos bendrovės ir per vieną pardavimo patronuojamąją įmonę (30). „Jindal“, kita vertus, nagrinėjamojo produkto pardavimą Sąjungoje vykdė per tris Italijoje, Ispanijoje ir Jungtinėje Karalystėje esančias pardavimo patronuojamąsias įmones (31). |
| --- | --- |

(35)

Komisija priminė, kad dvi (iš trijų) bendrovių, gaminančių nagrinėjamąjį produktą, grupės bendradarbiavo kaip Sąjungos pramonė (pagaminanti apie 96 % visos produkcijos). Pirmoji Sąjungos gamintojų grupė – SG PAM grupė (toliau – SG PAM) vykdė pardavimą nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje per tris savo gamybos bendroves Prancūzijoje, Vokietijoje ir Ispanijoje, taip pat per daug skirtingose valstybėse narėse esančių pardavimo patronuojamųjų įmonių (29). Antroji Sąjungos gamintojų grupė „Duktus Rohrsysteme GmbH“ vykdė pardavimą iš savo Vokietijos gamybos bendrovės ir per vieną pardavimo patronuojamąją įmonę (30). „Jindal“, kita vertus, nagrinėjamojo produkto pardavimą Sąjungoje vykdė per tris Italijoje, Ispanijoje ir Jungtinėje Karalystėje esančias pardavimo patronuojamąsias įmones (31).

29

30

31

4.2.2.   Sąjungos kaliojo ketaus vamzdžių rinkos ypatumai

Sąjungos kaliojo ketaus vamzdžių rinkos ypatumai

4.2.2.1.   Pardavimo kanalai / pirkėjų tipai

| (36) | Kaliojo ketaus vamzdžiai daugiausiai naudojami vandeniui ir nuotekoms transportuoti. Todėl galiausiai didžiausia nagrinėjamojo produkto paklausa tenka vandens tiekimo ir vandens valymo bendrovėms. Šios bendrovės kaliojo ketaus vamzdžius naudoja dideliuose infrastruktūros projektuose, o jų pirkimai tiesiogiai arba netiesiogiai vykdomi per viešųjų pirkimų konkursus. Kaip nurodyta skunde (32), kaliojo ketaus vamzdžiai parduodami tiesiogiai rangovams arba vandens bendrovėms (t. y. pardavimas naudotojams) arba netiesiogiai per prekiautojus (t. y. pardavimas platintojams). NET jei didelė kaliojo ketaus vamzdžių dalis pirmiausia parduodama statybos bendrovėms, šios bendrovės dalyvauja vandens tiekimo ir valymo bendrovių organizuojamuose konkursuose, todėl galiausiai beveik visada pasireiškia spaudimas konkurso kainoms. Taigi didžioji kaliojo ketaus vamzdžių pardavimo Sąjungos rinkoje dalis yra tiesiogiai ar netiesiogiai susijusi su konkursais įvairiose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

(36)

Kaliojo ketaus vamzdžiai daugiausiai naudojami vandeniui ir nuotekoms transportuoti. Todėl galiausiai didžiausia nagrinėjamojo produkto paklausa tenka vandens tiekimo ir vandens valymo bendrovėms. Šios bendrovės kaliojo ketaus vamzdžius naudoja dideliuose infrastruktūros projektuose, o jų pirkimai tiesiogiai arba netiesiogiai vykdomi per viešųjų pirkimų konkursus. Kaip nurodyta skunde (32), kaliojo ketaus vamzdžiai parduodami tiesiogiai rangovams arba vandens bendrovėms (t. y. pardavimas naudotojams) arba netiesiogiai per prekiautojus (t. y. pardavimas platintojams). NET jei didelė kaliojo ketaus vamzdžių dalis pirmiausia parduodama statybos bendrovėms, šios bendrovės dalyvauja vandens tiekimo ir valymo bendrovių organizuojamuose konkursuose, todėl galiausiai beveik visada pasireiškia spaudimas konkurso kainoms. Taigi didžioji kaliojo ketaus vamzdžių pardavimo Sąjungos rinkoje dalis yra tiesiogiai ar netiesiogiai susijusi su konkursais įvairiose valstybėse narėse.

32

| (37) | SG PAM apie 75 % savo produkcijos pardavė naudotojams, o likusius 25 % – nesusijusiems platintojams. „Ductus“ pardavimo struktūra skyrėsi, nes ji daugiausia pardavė nesusijusiems platintojams (beveik 90 % pardavimo). Tačiau atsižvelgdama į tai, kad „Ductus“ pardavimas sudarė tik nedidelę Sąjungos pramonės pardavimo dalį, Komisija patvirtino, kad ne mažiau kaip 65 % Sąjungos pramonės pardavimo teko tiesiogiai naudotojams. |
| --- | --- |

(37)

SG PAM apie 75 % savo produkcijos pardavė naudotojams, o likusius 25 % – nesusijusiems platintojams. „Ductus“ pardavimo struktūra skyrėsi, nes ji daugiausia pardavė nesusijusiems platintojams (beveik 90 % pardavimo). Tačiau atsižvelgdama į tai, kad „Ductus“ pardavimas sudarė tik nedidelę Sąjungos pramonės pardavimo dalį, Komisija patvirtino, kad ne mažiau kaip 65 % Sąjungos pramonės pardavimo teko tiesiogiai naudotojams.

| (38) | „Jindal“ pirkėjų pardavimo struktūra buvo panaši į Sąjungos pramonės: daugiau kaip 70 % ji pardavė naudotojams, o apie 30 % – nesusijusiems platintojams. |
| --- | --- |

(38)

„Jindal“ pirkėjų pardavimo struktūra buvo panaši į Sąjungos pramonės: daugiau kaip 70 % ji pardavė naudotojams, o apie 30 % – nesusijusiems platintojams.

| (39) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad „Jindal“ ir Sąjungos pramonė nagrinėjamąjį produktą panašiu santykiu pardavė panašių rūšių pirkėjams. |
| --- | --- |

(39)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad „Jindal“ ir Sąjungos pramonė nagrinėjamąjį produktą panašiu santykiu pardavė panašių rūšių pirkėjams.

4.2.2.2.   Gamintojų tiesioginis pardavimas, palyginti su pardavimu per pardavimo patronuojamąsias įmones

| (40) | SG PAM pardavimo struktūra buvo teritorinė ir jos subjektai daugiausia dėmesio skyrė vietos rinkoms, kuriose jie veikė. Tai taikoma ir SG PAM gamintojams, ir jos pardavimo patronuojamosioms įmonėms. Pavyzdžiui, SG PAM (Prancūzija) buvo vienintelis SG PAM subjektas, parduodantis tiesiogiai galutiniams naudotojams Prancūzijoje. NET jei tam tikros rūšies produktą gamino SG PAM (Vokietija) arba SG PAM (Ispanija), tokios rūšies produktas pirmiausia buvo perparduotas SG PAM (Prancūzija) viduje ir tik tada SG PAM (Prancūzija) jį pardavė galutiniam naudotojui. Panašiai SG PAM (Belgija) buvo vienintelis pardavimo subjektas Belgijoje [ir Liuksemburge]; SG PAM (Jungtinė Karalystė) Jungtinėje Karalystėje [ir Airijoje]; SG PAM (Italija) tik Italijoje ir t. t. Kitaip tariant, šie trys gamybos subjektai nepardavė tiesiogiai naudotojams rinkose, kuriose veikė kitas gamybos subjektas arba pardavimo patronuojamoji įmonė. Ši struktūra atspindi tai, kad šią rinką veikia savivaldybių ir (arba) viešųjų paslaugų įmonių valstybėse narėse organizuojami konkursai, todėl kiekvienoje rinkoje reikia užtikrinti tinkamą pardavimo atstovavimą. |
| --- | --- |

(40)

SG PAM pardavimo struktūra buvo teritorinė ir jos subjektai daugiausia dėmesio skyrė vietos rinkoms, kuriose jie veikė. Tai taikoma ir SG PAM gamintojams, ir jos pardavimo patronuojamosioms įmonėms. Pavyzdžiui, SG PAM (Prancūzija) buvo vienintelis SG PAM subjektas, parduodantis tiesiogiai galutiniams naudotojams Prancūzijoje. NET jei tam tikros rūšies produktą gamino SG PAM (Vokietija) arba SG PAM (Ispanija), tokios rūšies produktas pirmiausia buvo perparduotas SG PAM (Prancūzija) viduje ir tik tada SG PAM (Prancūzija) jį pardavė galutiniam naudotojui. Panašiai SG PAM (Belgija) buvo vienintelis pardavimo subjektas Belgijoje [ir Liuksemburge]; SG PAM (Jungtinė Karalystė) Jungtinėje Karalystėje [ir Airijoje]; SG PAM (Italija) tik Italijoje ir t. t. Kitaip tariant, šie trys gamybos subjektai nepardavė tiesiogiai naudotojams rinkose, kuriose veikė kitas gamybos subjektas arba pardavimo patronuojamoji įmonė. Ši struktūra atspindi tai, kad šią rinką veikia savivaldybių ir (arba) viešųjų paslaugų įmonių valstybėse narėse organizuojami konkursai, todėl kiekvienoje rinkoje reikia užtikrinti tinkamą pardavimo atstovavimą.

| (41) | „Duktus“ pardavimo struktūra taip pat buvo sutelkta vietoje, nes daugiau nei 50 % savo produkcijos ji pardavė savo šalies rinkoje, Vokietijoje. „Duktus“ turėjo tik vieną pardavimo patronuojamąją įmonę „Duktus“ (Čekija) (toliau – „Duktus CZ“), kuri prekiavo tik Čekijoje ir Slovakijoje. „Duktus CZ“ pardavimo apimtis buvo palyginti maža (apie 10 % viso „Duktus“ pardavimo). Šiose dviejose rinkose „Jindal“ pardavė labai nedaug (mažiau nei 1 %). |
| --- | --- |

(41)

„Duktus“ pardavimo struktūra taip pat buvo sutelkta vietoje, nes daugiau nei 50 % savo produkcijos ji pardavė savo šalies rinkoje, Vokietijoje. „Duktus“ turėjo tik vieną pardavimo patronuojamąją įmonę „Duktus“ (Čekija) (toliau – „Duktus CZ“), kuri prekiavo tik Čekijoje ir Slovakijoje. „Duktus CZ“ pardavimo apimtis buvo palyginti maža (apie 10 % viso „Duktus“ pardavimo). Šiose dviejose rinkose „Jindal“ pardavė labai nedaug (mažiau nei 1 %).

| (42) | Komisija atliko išsamią SG PAM kainų analizę, kad nustatytų tiesioginio pardavimo iš gamyklos ir netiesioginio pardavimo per jos pardavimo patronuojamąsias įmones kainų struktūrą. SG PAM yra didžiausia Sąjungos gamintoja, kuriai tenka 80 % bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungoje ir 90 % gamybos (33). Komisija palygino trijų SG PAM gamybos bendrovių ir dviejų didžiausių pardavimo patronuojamųjų įmonių, parduodančių panašų kiekį, 10 rūšių produktų (34), kurių parduota daugiausia, pardavimo kainas. Atlikus palyginimą nustatyta, kad tos pačios rūšies produkto kainos labai skyrėsi. Visų pirma, pardavimo patronuojamųjų įmonių kainos dažnai buvo mažesnės už gamintojų pardavimo kainas, tačiau buvo ir priešingai. Tai galima paaiškinti, nes, kaip paaiškinta pirmiau, įtakos nagrinėjamojo produkto rinkai turi viešieji konkursai. Atitinkamos rūšies produkto kaina gali skirtis ir pagal geografinę rinką. Dėl geografinių rinkų Komisija pastebėjo, kad iš esmės atitinkamoje geografinėje rinkoje buvo naudojamas tik vienas pardavimo kanalas, kaip aprašyta 40 konstatuojamojoje dalyje. Todėl toje pačioje geografinėje rinkoje nebuvo galima palyginti gamybos bendrovių tipiško kiekio pardavimo kainų su pardavimu per pardavimo vidaus rinkoje subjektus. |
| --- | --- |

(42)

Komisija atliko išsamią SG PAM kainų analizę, kad nustatytų tiesioginio pardavimo iš gamyklos ir netiesioginio pardavimo per jos pardavimo patronuojamąsias įmones kainų struktūrą. SG PAM yra didžiausia Sąjungos gamintoja, kuriai tenka 80 % bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungoje ir 90 % gamybos (33). Komisija palygino trijų SG PAM gamybos bendrovių ir dviejų didžiausių pardavimo patronuojamųjų įmonių, parduodančių panašų kiekį, 10 rūšių produktų (34), kurių parduota daugiausia, pardavimo kainas. Atlikus palyginimą nustatyta, kad tos pačios rūšies produkto kainos labai skyrėsi. Visų pirma, pardavimo patronuojamųjų įmonių kainos dažnai buvo mažesnės už gamintojų pardavimo kainas, tačiau buvo ir priešingai. Tai galima paaiškinti, nes, kaip paaiškinta pirmiau, įtakos nagrinėjamojo produkto rinkai turi viešieji konkursai. Atitinkamos rūšies produkto kaina gali skirtis ir pagal geografinę rinką. Dėl geografinių rinkų Komisija pastebėjo, kad iš esmės atitinkamoje geografinėje rinkoje buvo naudojamas tik vienas pardavimo kanalas, kaip aprašyta 40 konstatuojamojoje dalyje. Todėl toje pačioje geografinėje rinkoje nebuvo galima palyginti gamybos bendrovių tipiško kiekio pardavimo kainų su pardavimu per pardavimo vidaus rinkoje subjektus.

33

34

| (43) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad tai, ar produktas buvo parduodamas tiesiogiai gamintojo, ar per gamintojo pardavimo subjektus, neturėjo jokio pastebimo poveikio už tą produktą pirkėjo mokamų kainų lygiui. Visų pirma nustatyta, kad pardavimas per susijusį subjektą nelėmė didesnių kainų, palyginti su tiesiogiai gamintojo vykdomo pardavimo kainomis dėl viešųjų konkursų spaudimo kainoms, ir skirtingo kainų lygio pagal geografinę vietovę. NET jei Sąjungos pramonės gaminančios bendrovės vykdė galutinį pardavimą jos vidaus rinkose, šis pardavimas buvo vykdomas tos pačios rūšies pirkėjams, kaip ir jos pardavimo patronuojamųjų įmonių kitose valstybėse narėse vykdytas pardavimas. Todėl, remdamasi šia išsamia Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje taikomų kainų analize, Komisija manė esant tikslinga tiesioginį pardavimą ir netiesioginį pardavimą per pardavimo patronuojamąsias įmones laikyti pardavimu, vykdomu tuo pačiu prekybos lygmeniu. |
| --- | --- |

(43)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad tai, ar produktas buvo parduodamas tiesiogiai gamintojo, ar per gamintojo pardavimo subjektus, neturėjo jokio pastebimo poveikio už tą produktą pirkėjo mokamų kainų lygiui. Visų pirma nustatyta, kad pardavimas per susijusį subjektą nelėmė didesnių kainų, palyginti su tiesiogiai gamintojo vykdomo pardavimo kainomis dėl viešųjų konkursų spaudimo kainoms, ir skirtingo kainų lygio pagal geografinę vietovę. NET jei Sąjungos pramonės gaminančios bendrovės vykdė galutinį pardavimą jos vidaus rinkose, šis pardavimas buvo vykdomas tos pačios rūšies pirkėjams, kaip ir jos pardavimo patronuojamųjų įmonių kitose valstybėse narėse vykdytas pardavimas. Todėl, remdamasi šia išsamia Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje taikomų kainų analize, Komisija manė esant tikslinga tiesioginį pardavimą ir netiesioginį pardavimą per pardavimo patronuojamąsias įmones laikyti pardavimu, vykdomu tuo pačiu prekybos lygmeniu.

4.2.3.   Bendra išvada ir „Jindal“ priverstinio kainų mažinimo skirtumas

Bendra išvada ir „Jindal“ priverstinio kainų mažinimo skirtumas

| (44) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija nustatė, kad kaliojo ketaus vamzdžių sektoriui būdingi keli ypatumai, dėl kurių ji galėjo daryti išvadą, kad Sąjungos pramonės ir „Jindal“ pardavimas buvo vykdomas tuo pačiu prekybos lygmeniu:






  — | tiek Sąjungos pramonės, tiek „Jindal“ tiesioginio pardavimo naudotojams ir netiesioginio pardavimo per prekiautojus/platintojus dalis buvo panaši (atitinkamai apie 70 %/30 %), |
| --- | --- | --- |

(44)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija nustatė, kad kaliojo ketaus vamzdžių sektoriui būdingi keli ypatumai, dėl kurių ji galėjo daryti išvadą, kad Sąjungos pramonės ir „Jindal“ pardavimas buvo vykdomas tuo pačiu prekybos lygmeniu:

—

tiek Sąjungos pramonės, tiek „Jindal“ tiesioginio pardavimo naudotojams ir netiesioginio pardavimo per prekiautojus/platintojus dalis buvo panaši (atitinkamai apie 70 %/30 %),

| — | paprastai Sąjungos gamintojų tiesioginio pardavimo nesusijusiems pirkėjams kainų struktūra nesiskyrė nuo pardavimo per jų pardavimo patronuojamąsias įmones kainų struktūros, |
| --- | --- |

—

paprastai Sąjungos gamintojų tiesioginio pardavimo nesusijusiems pirkėjams kainų struktūra nesiskyrė nuo pardavimo per jų pardavimo patronuojamąsias įmones kainų struktūros,

| — | rinka yra veikiama viešųjų konkursų, todėl beveik visada daromas didelis spaudimas kainoms. Papildomų išlaidų, kurias patyrė tiek eksportuojantys gamintojai, tiek Sąjungos pramonė dėl susijusių pardavimo subjektų buvimo, nebūtinai buvo galima perkelti galutiniams nepriklausomiems pirkėjams, kaip matyti iš to, kad nebuvo pastebimo tiesioginio ir netiesioginio pardavimo kainų struktūros skirtumo. |
| --- | --- |

—

rinka yra veikiama viešųjų konkursų, todėl beveik visada daromas didelis spaudimas kainoms. Papildomų išlaidų, kurias patyrė tiek eksportuojantys gamintojai, tiek Sąjungos pramonė dėl susijusių pardavimo subjektų buvimo, nebūtinai buvo galima perkelti galutiniams nepriklausomiems pirkėjams, kaip matyti iš to, kad nebuvo pastebimo tiesioginio ir netiesioginio pardavimo kainų struktūros skirtumo.

| (45) | Atsižvelgiant į Bendrojo Teismo išvadas byloje T-300/16 ir visų pirma į sprendimo 248 punkte pateiktus pareiškimus, kaip išdėstyta 4 konstatuojamojoje dalyje, Komisijai nepavyko rasti įrodymų, kad Sąjungos gamintojų pardavimo subjektų papildomos sąnaudos ir pelno dydis paprastai lėmė didesnes kainas nepriklausomiems pirkėjams dėl 42–43 konstatuojamosiose dalyse paaiškintų priežasčių. Iš rinkos ypatumų tam tikrais atvejais matyti, kad, kaip šiuo atveju, kaina ne visada savaime atspindi dėl tarpinių pardavimo subjektų atsirandančias sąnaudas ir pelną, kaip tai netiesiogiai pripažino ir Bendrasis Teismas, pridėdamas žodį „paprastai“. |
| --- | --- |

(45)

Atsižvelgiant į Bendrojo Teismo išvadas byloje T-300/16 ir visų pirma į sprendimo 248 punkte pateiktus pareiškimus, kaip išdėstyta 4 konstatuojamojoje dalyje, Komisijai nepavyko rasti įrodymų, kad Sąjungos gamintojų pardavimo subjektų papildomos sąnaudos ir pelno dydis paprastai lėmė didesnes kainas nepriklausomiems pirkėjams dėl 42–43 konstatuojamosiose dalyse paaiškintų priežasčių. Iš rinkos ypatumų tam tikrais atvejais matyti, kad, kaip šiuo atveju, kaina ne visada savaime atspindi dėl tarpinių pardavimo subjektų atsirandančias sąnaudas ir pelną, kaip tai netiesiogiai pripažino ir Bendrasis Teismas, pridėdamas žodį „paprastai“.

| (46) | Vis dėlto, siekdama vykdyti Bendrojo Teismo sprendimą, visų pirma jo 248 punkto nuostatas, Komisija nagrinėjo, ar būtų nustatytas priverstinis kainų mažinimas, net kai lyginamos kainos pirmam nepriklausomam pirkėjui pardavimo subjektų lygmeniu, nesvarbu, ar tai būtų tiesiogiai gamybos bendrovės, ar pardavimo patronuojamoji įmonė. Tai padaryta nedarant poveikio pirmiau išdėstytoms išvadoms. |
| --- | --- |

(46)

Vis dėlto, siekdama vykdyti Bendrojo Teismo sprendimą, visų pirma jo 248 punkto nuostatas, Komisija nagrinėjo, ar būtų nustatytas priverstinis kainų mažinimas, net kai lyginamos kainos pirmam nepriklausomam pirkėjui pardavimo subjektų lygmeniu, nesvarbu, ar tai būtų tiesiogiai gamybos bendrovės, ar pardavimo patronuojamoji įmonė. Tai padaryta nedarant poveikio pirmiau išdėstytoms išvadoms.

| (47) | Taigi Komisija naudojo abiejų šalių (Sąjungos pramonės ir „Jindal“) galutines pardavimo kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje, kurias pakoregavo, kad būtų atsižvelgta į nuolaidas. Kai buvo tinkama, Komisija tą pirmam nepriklausomam pirkėjui taikytą galutinę kainą pakoregavo, kad būtų atsižvelgta į vežimo, draudimo, tvarkymo, krovimo, pakavimo, kreditų, garantijų išlaidas ir komisinius tarp parduodančiosios bendrovės ir nesusijusio pirkėjo. Taip nustatytas 3,1 % priverstinio kainų mažinimo skirtumas. |
| --- | --- |

(47)

Taigi Komisija naudojo abiejų šalių (Sąjungos pramonės ir „Jindal“) galutines pardavimo kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje, kurias pakoregavo, kad būtų atsižvelgta į nuolaidas. Kai buvo tinkama, Komisija tą pirmam nepriklausomam pirkėjui taikytą galutinę kainą pakoregavo, kad būtų atsižvelgta į vežimo, draudimo, tvarkymo, krovimo, pakavimo, kreditų, garantijų išlaidas ir komisinius tarp parduodančiosios bendrovės ir nesusijusio pirkėjo. Taip nustatytas 3,1 % priverstinio kainų mažinimo skirtumas.

| (48) | Taigi, pakartotinai išnagrinėjus su „Jindal“ susijusią konkrečią padėtį nustatyta, kad dėl „Jindal“ pardavimo kainų buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės pardavimo kainos, nors ir mažesniu mastu, nei nustatyta per pradinį tyrimą. Kaip paaiškinta toliau, toks priverstinis kainų mažinimas gali būti laikomas reikšmingu rinkoje, kuri jautriai reaguoja į kainas. |
| --- | --- |

(48)

Taigi, pakartotinai išnagrinėjus su „Jindal“ susijusią konkrečią padėtį nustatyta, kad dėl „Jindal“ pardavimo kainų buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės pardavimo kainos, nors ir mažesniu mastu, nei nustatyta per pradinį tyrimą. Kaip paaiškinta toliau, toks priverstinis kainų mažinimas gali būti laikomas reikšmingu rinkoje, kuri jautriai reaguoja į kainas.

4.3.   Kainų smukdymas

Kainų smukdymas

| (49) | Bet kuriuo atveju, net jei persvarstytas „Jindal“ priverstinio kainų mažinimo skirtumas būtų laikomas nežymiu arba netinkamu, Komisija mano, kad aptariamo importo kainų poveikis Sąjungos pardavimui vis tiek būtų neigiamas. |
| --- | --- |

(49)

Bet kuriuo atveju, net jei persvarstytas „Jindal“ priverstinio kainų mažinimo skirtumas būtų laikomas nežymiu arba netinkamu, Komisija mano, kad aptariamo importo kainų poveikis Sąjungos pardavimui vis tiek būtų neigiamas.

| (50) | Subsidijuojamas importas gali daryti didelį poveikį rinkai, ypač kai produktai yra homogeniški ir kai svarbus jautrumas kainoms. Kaliojo ketaus vamzdžiai yra produktai, kurių kainos yra labai jautrios, ir net nedidelis šios rūšies produktų kainų skirtumas gali turėti didelį poveikį rinkai. |
| --- | --- |

(50)

Subsidijuojamas importas gali daryti didelį poveikį rinkai, ypač kai produktai yra homogeniški ir kai svarbus jautrumas kainoms. Kaliojo ketaus vamzdžiai yra produktai, kurių kainos yra labai jautrios, ir net nedidelis šios rūšies produktų kainų skirtumas gali turėti didelį poveikį rinkai.

| (51) | Kaliojo ketaus vamzdžiai – tai techniniuose standartuose apibrėžtas produktas. Todėl tos pačios rūšies produkto kokybė skiriasi palyginti nedaug ir atitinkamai kainos yra nepaprastai svarbus veiksnys priimant sprendimus dėl pirkimo. Be to, pagrindinis pardavimo kanalas yra tiesioginiai ir netiesioginiai konkursai, kuriuose beveik išimtinai vadovaujamasi logika, pagal kurią pasirenkamas mažiausios kainos pasiūlymo teikėjas. Šia logika vadovaujamasi ne tik tada, kai gamintojai ir jų pardavimo patronuojamosios įmonės konkursuose dalyvauja tiesiogiai, bet ir tada, kai jie dalyvauja netiesiogiai savo produktus tiekdami kitoms konkursuose dalyvaujančioms bendrovėms. Šios bendrovės paprastai yra statybos bendrovės, dalyvaujančios perkančiųjų organizacijų (miestų tarybų, vandentiekio bendrovių ir t. t.) organizuojamuose konkursuose. Šie konkursai apima ir vamzdžių tiekimą, ir jų įrengimą. Kadangi konkursuose paprastai gali dalyvauti visi pasiūlymų teikėjai, visos bendrovės, norėdamos laimėti konkursą, buvo priverstos mažinti savo kainas, kad priartėtų prie mažiausią kainą siūlančio konkurso dalyvio. |
| --- | --- |

(51)

Kaliojo ketaus vamzdžiai – tai techniniuose standartuose apibrėžtas produktas. Todėl tos pačios rūšies produkto kokybė skiriasi palyginti nedaug ir atitinkamai kainos yra nepaprastai svarbus veiksnys priimant sprendimus dėl pirkimo. Be to, pagrindinis pardavimo kanalas yra tiesioginiai ir netiesioginiai konkursai, kuriuose beveik išimtinai vadovaujamasi logika, pagal kurią pasirenkamas mažiausios kainos pasiūlymo teikėjas. Šia logika vadovaujamasi ne tik tada, kai gamintojai ir jų pardavimo patronuojamosios įmonės konkursuose dalyvauja tiesiogiai, bet ir tada, kai jie dalyvauja netiesiogiai savo produktus tiekdami kitoms konkursuose dalyvaujančioms bendrovėms. Šios bendrovės paprastai yra statybos bendrovės, dalyvaujančios perkančiųjų organizacijų (miestų tarybų, vandentiekio bendrovių ir t. t.) organizuojamuose konkursuose. Šie konkursai apima ir vamzdžių tiekimą, ir jų įrengimą. Kadangi konkursuose paprastai gali dalyvauti visi pasiūlymų teikėjai, visos bendrovės, norėdamos laimėti konkursą, buvo priverstos mažinti savo kainas, kad priartėtų prie mažiausią kainą siūlančio konkurso dalyvio.

| (52) | Šiomis konkrečiomis aplinkybėmis nagrinėjamojo produkto kainos buvo smukdomos dėl sparčiai didėjančio Indijos subsidijuojamo importo, kaip nurodyta 57 konstatuojamojoje dalyje, ir vien tik priverstinis kainų mažinimas ne visiškai atspindėjo neigiamą subsidijuojamo importo poveikį Sąjungos pramonės kainoms. Kaip paaiškinta aptariamame reglamente (35), nors tiriamuoju laikotarpiu Indijos pardavimas ir rinkos dalis iš esmės padidėjo, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo (11 %) daug daugiau nei suvartojimas, o jos rinkos dalis sumažėjo 4 %. Dėl nuolatinio subsidijuojamo importo mažomis kainomis (36) daromo spaudimo Sąjungos pramonė negalėjo pritaikyti savo pardavimo kainų. |
| --- | --- |

(52)

Šiomis konkrečiomis aplinkybėmis nagrinėjamojo produkto kainos buvo smukdomos dėl sparčiai didėjančio Indijos subsidijuojamo importo, kaip nurodyta 57 konstatuojamojoje dalyje, ir vien tik priverstinis kainų mažinimas ne visiškai atspindėjo neigiamą subsidijuojamo importo poveikį Sąjungos pramonės kainoms. Kaip paaiškinta aptariamame reglamente (35), nors tiriamuoju laikotarpiu Indijos pardavimas ir rinkos dalis iš esmės padidėjo, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo (11 %) daug daugiau nei suvartojimas, o jos rinkos dalis sumažėjo 4 %. Dėl nuolatinio subsidijuojamo importo mažomis kainomis (36) daromo spaudimo Sąjungos pramonė negalėjo pritaikyti savo pardavimo kainų.

35

36

| (53) | Taigi Komisija padarė išvadą, kad net jei būtų ginčijamas priverstinis kainų mažinimas, šiuo atveju būtų galima teigti, kad dėl aptariamo importo yra smukdomos kainos. |
| --- | --- |

(53)

Taigi Komisija padarė išvadą, kad net jei būtų ginčijamas priverstinis kainų mažinimas, šiuo atveju būtų galima teigti, kad dėl aptariamo importo yra smukdomos kainos.

4.4.   Priežastinis ryšys

Priežastinis ryšys

| (54) | Komisija toliau nagrinėjo, ar vis dar būtų priežastinis ryšys tarp subsidijuojamo importo ir žalos, atsižvelgiant į patikslintą „Jindal“ priverstinio kainų mažinimo skirtumą ir (arba) alternatyvias išvadas dėl kainų smukdymo. Šiuo atžvilgiu Komisija priminė, kad „Jindal“ importas sudarė maždaug 20 % subsidijuojamo importo. Komisija taip pat nustatė, kad perskaičiuotas mažesnis priverstinio kainų mažinimo skirtumas, susijęs su „Jindal“ pardavimu, nepakeitė fakto, kad Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai mažinamos ir dėl viso kito importo iš Indijos, kaip nurodyta 25 konstatuojamojoje dalyje, nes šiam importui nebuvo taikomos Bendrojo Teismo išvados. „Jindal“ perskaičiuotas priverstinis kainų mažinimas kartu su dideliu priverstinio kainų mažinimo skirtumu, per pradinį tyrimą nustatytu didžiajai daliai importo iš Indijos, patvirtina pirminę Komisijos išvadą dėl materialinės žalos buvimo ir priežastinio ryšio šiuo atveju. |
| --- | --- |

(54)

Komisija toliau nagrinėjo, ar vis dar būtų priežastinis ryšys tarp subsidijuojamo importo ir žalos, atsižvelgiant į patikslintą „Jindal“ priverstinio kainų mažinimo skirtumą ir (arba) alternatyvias išvadas dėl kainų smukdymo. Šiuo atžvilgiu Komisija priminė, kad „Jindal“ importas sudarė maždaug 20 % subsidijuojamo importo. Komisija taip pat nustatė, kad perskaičiuotas mažesnis priverstinio kainų mažinimo skirtumas, susijęs su „Jindal“ pardavimu, nepakeitė fakto, kad Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai mažinamos ir dėl viso kito importo iš Indijos, kaip nurodyta 25 konstatuojamojoje dalyje, nes šiam importui nebuvo taikomos Bendrojo Teismo išvados. „Jindal“ perskaičiuotas priverstinis kainų mažinimas kartu su dideliu priverstinio kainų mažinimo skirtumu, per pradinį tyrimą nustatytu didžiajai daliai importo iš Indijos, patvirtina pirminę Komisijos išvadą dėl materialinės žalos buvimo ir priežastinio ryšio šiuo atveju.

| (55) | Tada Komisija atliko bendrą nustatytos žalos ir viso subsidijuojamo importo iš Indijos priežastinio ryšio analizę, taip pat atsižvelgdama į alternatyvias išvadas dėl kainų smukdymo. |
| --- | --- |

(55)

Tada Komisija atliko bendrą nustatytos žalos ir viso subsidijuojamo importo iš Indijos priežastinio ryšio analizę, taip pat atsižvelgdama į alternatyvias išvadas dėl kainų smukdymo.

| (56) | Komisija nustatė, kad Sąjungos pramonės pardavimo nepriklausomiems pirkėjams pelningumas buvo labai mažas. Dėl subsidijuojamo importo daromo konkurencinio spaudimo Sąjungos pramonė negalėjo pakankamai padidinti savo kainų, kad pagerintų savo finansinę padėtį. Mažas pelningumas rodo, kad subsidijuojamas importas smukdė Sąjungos pramonės kainas ir ji negalėjo jų padidinti, kad pasiektų tvarų pelningumo lygį. |
| --- | --- |

(56)

Komisija nustatė, kad Sąjungos pramonės pardavimo nepriklausomiems pirkėjams pelningumas buvo labai mažas. Dėl subsidijuojamo importo daromo konkurencinio spaudimo Sąjungos pramonė negalėjo pakankamai padidinti savo kainų, kad pagerintų savo finansinę padėtį. Mažas pelningumas rodo, kad subsidijuojamas importas smukdė Sąjungos pramonės kainas ir ji negalėjo jų padidinti, kad pasiektų tvarų pelningumo lygį.

| (57) | Be to, kaip nurodyta aptariamame reglamente (288 ir 289 konstatuojamosiose dalyse), subsidijuojamo importo apimtis labai padidėjo, nors rinka traukėsi. Nagrinėjamuoju laikotarpiu subsidijuojamas importas padidėjo daugiau nei 10 %. Šiuo atžvilgiu pagrindinio antisubsidijų reglamento 8 straipsnio 5 dalyje numatyta, kad materialinė žala Sąjungos pramonei gali būti padaryta vien jau dėl subsidijuojamo importo apimties. |
| --- | --- |

(57)

Be to, kaip nurodyta aptariamame reglamente (288 ir 289 konstatuojamosiose dalyse), subsidijuojamo importo apimtis labai padidėjo, nors rinka traukėsi. Nagrinėjamuoju laikotarpiu subsidijuojamas importas padidėjo daugiau nei 10 %. Šiuo atžvilgiu pagrindinio antisubsidijų reglamento 8 straipsnio 5 dalyje numatyta, kad materialinė žala Sąjungos pramonei gali būti padaryta vien jau dėl subsidijuojamo importo apimties.

| (58) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad, nepaisant mažesnio perskaičiuoto „Jindal“ priverstinio kainų mažinimo skirtumo, Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai mažinamos dėl viso importo. Todėl vis dar egzistuoja priežastinis ryšys tarp viso subsidijuojamo importo iš Indijos ir Sąjungos pramonei padarytos žalos. Be to, net jei būtų galima suabejoti išvadomis dėl priverstinio kainų mažinimo, susijusiomis su aptariamu importu, Komisija padarė išvadą, kad dėl Indijos importo buvo smarkiai smukdomos kainos, todėl patvirtinamos pradinės išvados dėl žalos / priežastinio ryšio. |
| --- | --- |

(58)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad, nepaisant mažesnio perskaičiuoto „Jindal“ priverstinio kainų mažinimo skirtumo, Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai mažinamos dėl viso importo. Todėl vis dar egzistuoja priežastinis ryšys tarp viso subsidijuojamo importo iš Indijos ir Sąjungos pramonei padarytos žalos. Be to, net jei būtų galima suabejoti išvadomis dėl priverstinio kainų mažinimo, susijusiomis su aptariamu importu, Komisija padarė išvadą, kad dėl Indijos importo buvo smarkiai smukdomos kainos, todėl patvirtinamos pradinės išvados dėl žalos / priežastinio ryšio.

4.5.   Žalos skirtumas

Žalos skirtumas

| (59) | Bendrasis Teismas sprendimo byloje T-300/16 258 punkte konstatavo, kad negalima atmesti to, kad, jei Komisija priverstinį kainų mažinimą būtų apskaičiavusi teisingai, nustatytas Sąjungos pramonei padarytos žalos skirtumas galėjo būti mažesnis už subsidijų normą. |
| --- | --- |

(59)

Bendrasis Teismas sprendimo byloje T-300/16 258 punkte konstatavo, kad negalima atmesti to, kad, jei Komisija priverstinį kainų mažinimą būtų apskaičiavusi teisingai, nustatytas Sąjungos pramonei padarytos žalos skirtumas galėjo būti mažesnis už subsidijų normą.

| (60) | Pirma, Komisija pažymi, kad žalos skirtumo nustatymo taisyklės, taikytos tuo metu, kai buvo baigtas tyrimas, po kuriuo nustatytos priemonės, buvo pakeistos Reglamentu (ES) 2016/1037. Pagal naująsias taisykles apskaičiuoti žalos skirtumą reikalaujama tik išskirtinėmis aplinkybėmis. |
| --- | --- |

(60)

Pirma, Komisija pažymi, kad žalos skirtumo nustatymo taisyklės, taikytos tuo metu, kai buvo baigtas tyrimas, po kuriuo nustatytos priemonės, buvo pakeistos Reglamentu (ES) 2016/1037. Pagal naująsias taisykles apskaičiuoti žalos skirtumą reikalaujama tik išskirtinėmis aplinkybėmis.

| (61) | Antra, Komisija priminė, kad priverstinio kainų mažinimo analize ir žalos skirtumo nustatymu siekiama skirtingų tikslų. Priverstinio kainų mažinimo analize siekiama nustatyti, ar atitinkamas importas daro poveikį Sąjungos pramonės kainoms. Išvados dėl priverstinio kainų mažinimo yra vienas iš veiksnių, į kuriuos Komisija atsižvelgia analizuodama žalą ir priežastinį ryšį. Priešingai, žalos skirtumo nustatymo tikslas – išnagrinėti, ar už nustatytą subsidijų sumą mažesnio muito pakaktų žalai pašalinti. Kitaip nei dėl žalos nustatymo ir išsamių prievolių pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 8 straipsnį, teisės aktų leidėjas nenustatė išsamių taisyklių, kaip Komisija turėtų apskaičiuoti tokį muito dydį. Tuo metu 15 straipsnio 1 dalyje buvo tiesiog nustatyta, kad: „Kompensacinio muito dydis neturi viršyti apskaičiuotos kompensuotinų subsidijų sumos, bet turėtų būti mažesnis nei bendra kompensuotinų subsidijų suma, jei tokio mažesnio muito pakaktų pašalinti žalą Sąjungos pramonei.“ Šiuo atveju Komisija apskaičiavo kainą, kurios pakaktų Sąjungos pramonės gamybos sąnaudoms padengti, prie kurios pridėjo pagrįstą pelno sumą (vadinamąją nežalingą kainą). Ši kaina buvo palyginta su importo kaina. Šis kainų skirtumas buvo išreikštas importuojamo produkto CIF kainos procentine dalimi, kad tokią procentinę dalį arba skirtumą būtų galima palyginti su nustatyta subsidijavimo suma (taip pat išreikšta remiantis CIF kainomis). Iš tiesų, neatsižvelgiant į tai, ar grindžiamas žalos skirtumu, ar subsidijavimo suma, muitas visada bus taikomas importuojamų produktų CIF kainai, kai tokie produktai pateikiami muitinei Sąjungoje atlikti muitinį įforminimą. |
| --- | --- |

(61)

Antra, Komisija priminė, kad priverstinio kainų mažinimo analize ir žalos skirtumo nustatymu siekiama skirtingų tikslų. Priverstinio kainų mažinimo analize siekiama nustatyti, ar atitinkamas importas daro poveikį Sąjungos pramonės kainoms. Išvados dėl priverstinio kainų mažinimo yra vienas iš veiksnių, į kuriuos Komisija atsižvelgia analizuodama žalą ir priežastinį ryšį. Priešingai, žalos skirtumo nustatymo tikslas – išnagrinėti, ar už nustatytą subsidijų sumą mažesnio muito pakaktų žalai pašalinti. Kitaip nei dėl žalos nustatymo ir išsamių prievolių pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 8 straipsnį, teisės aktų leidėjas nenustatė išsamių taisyklių, kaip Komisija turėtų apskaičiuoti tokį muito dydį. Tuo metu 15 straipsnio 1 dalyje buvo tiesiog nustatyta, kad: „Kompensacinio muito dydis neturi viršyti apskaičiuotos kompensuotinų subsidijų sumos, bet turėtų būti mažesnis nei bendra kompensuotinų subsidijų suma, jei tokio mažesnio muito pakaktų pašalinti žalą Sąjungos pramonei.“ Šiuo atveju Komisija apskaičiavo kainą, kurios pakaktų Sąjungos pramonės gamybos sąnaudoms padengti, prie kurios pridėjo pagrįstą pelno sumą (vadinamąją nežalingą kainą). Ši kaina buvo palyginta su importo kaina. Šis kainų skirtumas buvo išreikštas importuojamo produkto CIF kainos procentine dalimi, kad tokią procentinę dalį arba skirtumą būtų galima palyginti su nustatyta subsidijavimo suma (taip pat išreikšta remiantis CIF kainomis). Iš tiesų, neatsižvelgiant į tai, ar grindžiamas žalos skirtumu, ar subsidijavimo suma, muitas visada bus taikomas importuojamų produktų CIF kainai, kai tokie produktai pateikiami muitinei Sąjungoje atlikti muitinį įforminimą.

| (62) | Be to, priverstinio kainų mažinimo tikslais naudojama metodika ir skaičiai skiriasi nuo tų, kurie naudojami apskaičiuojant priverstinį pardavimą mažesnėmis kainomis. Priverstinio kainų mažinimo skirtumas kiekvienos rūšies produktui (toliau – PKN) apskaičiuojamas kaip eksportuojančio gamintojo faktinių importo kainų ir faktinių Sąjungos gamintojų kainų skirtumas, išreikštas Sąjungos pramonės kainos procentine dalimi. Tuomet bendras svertinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas apskaičiuojamas kaip eksportuojančio gamintojo faktinių importo kainų ir faktinių Sąjungos gamintojų kainų skirtumas, išreikštas eksportuojančio gamintojo teorinės apyvartos procentine dalimi, t. y. suma, kurią eksportuojantis gamintojas būtų gavęs, jeigu importuotą kiekį būtų pardavęs ta pačia kaina kaip ir Sąjungos gamintojai. Priešingai, žalos skirtumas apskaičiuojamas (taip pat remiantis PKN) kaip Sąjungos pramonės nežalingos kainos ir faktinės importo kainos skirtumas, išreikštas eksportuojančio gamintojo faktinės CIF vertės procentine dalimi (taigi faktinės, o ne teorinės apyvartos). |
| --- | --- |

(62)

Be to, priverstinio kainų mažinimo tikslais naudojama metodika ir skaičiai skiriasi nuo tų, kurie naudojami apskaičiuojant priverstinį pardavimą mažesnėmis kainomis. Priverstinio kainų mažinimo skirtumas kiekvienos rūšies produktui (toliau – PKN) apskaičiuojamas kaip eksportuojančio gamintojo faktinių importo kainų ir faktinių Sąjungos gamintojų kainų skirtumas, išreikštas Sąjungos pramonės kainos procentine dalimi. Tuomet bendras svertinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas apskaičiuojamas kaip eksportuojančio gamintojo faktinių importo kainų ir faktinių Sąjungos gamintojų kainų skirtumas, išreikštas eksportuojančio gamintojo teorinės apyvartos procentine dalimi, t. y. suma, kurią eksportuojantis gamintojas būtų gavęs, jeigu importuotą kiekį būtų pardavęs ta pačia kaina kaip ir Sąjungos gamintojai. Priešingai, žalos skirtumas apskaičiuojamas (taip pat remiantis PKN) kaip Sąjungos pramonės nežalingos kainos ir faktinės importo kainos skirtumas, išreikštas eksportuojančio gamintojo faktinės CIF vertės procentine dalimi (taigi faktinės, o ne teorinės apyvartos).

| (63) | Taigi klaida nustatant konkretaus eksportuojančio gamintojo priverstinį kainų mažinimą ir jo dydį nebūtinai savaime daro poveikį žalos skirtumui, kuris nustatomas tokiam eksportuojančiam gamintojui. |
| --- | --- |

(63)

Taigi klaida nustatant konkretaus eksportuojančio gamintojo priverstinį kainų mažinimą ir jo dydį nebūtinai savaime daro poveikį žalos skirtumui, kuris nustatomas tokiam eksportuojančiam gamintojui.

| (64) | Bet kuriuo atveju, atsižvelgdama į Bendrojo Teismo sprendimo 258 punktą, Komisija peržiūrėjo „Jindal“ žalos skirtumą. |
| --- | --- |

(64)

Bet kuriuo atveju, atsižvelgdama į Bendrojo Teismo sprendimo 258 punktą, Komisija peržiūrėjo „Jindal“ žalos skirtumą.

| (65) | Įprastomis aplinkybėmis Sąjungos pramonės nežalinga kaina yra grindžiama kiekvienos rūšies produkto gamybos sąnaudomis, įskaitant PBA išlaidas, prie kurių pridedamas pagrįstas pelnas, ir nustatoma pagal gamintojo kainos EXW sąlygomis lygį. Tačiau šiuo konkrečiu atveju Komisija neturėjo pakankamai išsamios ir patikrintos informacijos apie gamybos sąnaudas pagal PKN, kuri yra būtina žalos skirtumui apskaičiuoti, kaip aprašyta pirmiau. Kita vertus, Komisija turėjo informacijos apie Sąjungos gamintojų pardavimo subjektų pardavimo sąnaudas ir pelną. Atsižvelgiant į ypatingas šio atvejo aplinkybes, ypač į tai, kad produkto rūšys labai skiriasi, ir į specifinius techninius standartus/specifikacijas, nustatomus konkursų specifikacijose, nežalinga kaina buvo išimties tvarka grindžiama kiekvienos rūšies produkto galutine pardavimo kaina, kuri buvo pakoreguota, kad būtų atsižvelgta į nuolaidas, kaip aprašyta 47 konstatuojamojoje dalyje, o tuomet iš jos buvo atimtas faktinis pelnas ir pridėtas pagrįstas pelnas. Atsižvelgiant į šias ypatingas aplinkybes ir siekiant vykdyti sprendimą, išimties tvarka laikyta, kad būtų tikslinga tą kainą su „Jindal“ galutine pardavimo kaina palyginti simetriškai, t. y. jos susijusių importuotojų lygmeniu, taip pat ją pakoreguojant, kad būtų atsižvelgta tik į nuolaidas, kaip aprašyta 47 konstatuojamojoje dalyje, tačiau pridėtos PBA išlaidos ir pelnas, jei yra. |
| --- | --- |

(65)

Įprastomis aplinkybėmis Sąjungos pramonės nežalinga kaina yra grindžiama kiekvienos rūšies produkto gamybos sąnaudomis, įskaitant PBA išlaidas, prie kurių pridedamas pagrįstas pelnas, ir nustatoma pagal gamintojo kainos EXW sąlygomis lygį. Tačiau šiuo konkrečiu atveju Komisija neturėjo pakankamai išsamios ir patikrintos informacijos apie gamybos sąnaudas pagal PKN, kuri yra būtina žalos skirtumui apskaičiuoti, kaip aprašyta pirmiau. Kita vertus, Komisija turėjo informacijos apie Sąjungos gamintojų pardavimo subjektų pardavimo sąnaudas ir pelną. Atsižvelgiant į ypatingas šio atvejo aplinkybes, ypač į tai, kad produkto rūšys labai skiriasi, ir į specifinius techninius standartus/specifikacijas, nustatomus konkursų specifikacijose, nežalinga kaina buvo išimties tvarka grindžiama kiekvienos rūšies produkto galutine pardavimo kaina, kuri buvo pakoreguota, kad būtų atsižvelgta į nuolaidas, kaip aprašyta 47 konstatuojamojoje dalyje, o tuomet iš jos buvo atimtas faktinis pelnas ir pridėtas pagrįstas pelnas. Atsižvelgiant į šias ypatingas aplinkybes ir siekiant vykdyti sprendimą, išimties tvarka laikyta, kad būtų tikslinga tą kainą su „Jindal“ galutine pardavimo kaina palyginti simetriškai, t. y. jos susijusių importuotojų lygmeniu, taip pat ją pakoreguojant, kad būtų atsižvelgta tik į nuolaidas, kaip aprašyta 47 konstatuojamojoje dalyje, tačiau pridėtos PBA išlaidos ir pelnas, jei yra.

| (66) | Taip nustatytas 9,0 % perskaičiuotas žalos skirtumas. |
| --- | --- |

(66)

Taip nustatytas 9,0 % perskaičiuotas žalos skirtumas.

| (67) | Atskleidus faktus SG PAM nesutiko su nustatytu žalos skirtumo lygiu. Pirma, SG PAM tvirtino, kad Komisija perskaičiuodama žalos skirtumą viršijo tai, kas būtina Teismo išvadoms įgyvendinti, nes, jos nuomone, Teismas nenustatė žalos skirtumo skaičiavimo klaidos. Antra, SG PAM teigė, kad siūlomas žalos skirtumas nepašalintų žalos Sąjungos pramonei, atsižvelgiant į tai, kad perskaičiuotas muito dydis būtų panašus į ECL. Remdamasi rinkos informacija SG PAM teigė, kad toks muitų dydis neturėjo poveikio nei ECL pardavimo apimčiai, nei kainoms, todėl SG PAM negalėjo pasiekti nežalingo kainų lygio ir padidinti savo pelningumo. Komisija arba neturėtų taikyti mažesnio muito taisyklės, arba turėtų taikyti kitokią metodiką. |
| --- | --- |

(67)

Atskleidus faktus SG PAM nesutiko su nustatytu žalos skirtumo lygiu. Pirma, SG PAM tvirtino, kad Komisija perskaičiuodama žalos skirtumą viršijo tai, kas būtina Teismo išvadoms įgyvendinti, nes, jos nuomone, Teismas nenustatė žalos skirtumo skaičiavimo klaidos. Antra, SG PAM teigė, kad siūlomas žalos skirtumas nepašalintų žalos Sąjungos pramonei, atsižvelgiant į tai, kad perskaičiuotas muito dydis būtų panašus į ECL. Remdamasi rinkos informacija SG PAM teigė, kad toks muitų dydis neturėjo poveikio nei ECL pardavimo apimčiai, nei kainoms, todėl SG PAM negalėjo pasiekti nežalingo kainų lygio ir padidinti savo pelningumo. Komisija arba neturėtų taikyti mažesnio muito taisyklės, arba turėtų taikyti kitokią metodiką.

| (68) | Dėl pirmojo tvirtinimo Komisija priminė, kad, kaip nurodyta 6 konstatuojamojoje dalyje, Bendrasis Teismas aiškiai nurodė Komisijai išnagrinėti, ar dėl galimo žalos skirtumo pasikeitimo priverstinio kainų mažinimo skirtumo perskaičiavimas taip pat turėtų įtakos galutiniam muito dydžiui. |
| --- | --- |

(68)

Dėl pirmojo tvirtinimo Komisija priminė, kad, kaip nurodyta 6 konstatuojamojoje dalyje, Bendrasis Teismas aiškiai nurodė Komisijai išnagrinėti, ar dėl galimo žalos skirtumo pasikeitimo priverstinio kainų mažinimo skirtumo perskaičiavimas taip pat turėtų įtakos galutiniam muito dydžiui.

| (69) | Antra, Komisija pakartojo, kas nustatyta pagrindiniuose reglamentuose dėl tinkamo kompensacinių priemonių dydžio nustatymo. Pagal 15 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą „kompensacinio muito dydis neturi viršyti apskaičiuotos kompensuotinų subsidijų sumos, bet turėtų būti mažesnis nei bendra kompensuotinų subsidijų suma, jei tokio mažesnio muito pakaktų pašalinti žalą Sąjungos pramonei“. Todėl nėra bendros taisyklės, pagal kurią reikėtų nustatyti tokio dydžio muitą, kad būtų pašalinta žala Sąjungai. Priešingai, šis klausimas aktualus tik tada, kai žalos skirtumas yra mažesnis už subsidijavimo sumą. |
| --- | --- |

(69)

Antra, Komisija pakartojo, kas nustatyta pagrindiniuose reglamentuose dėl tinkamo kompensacinių priemonių dydžio nustatymo. Pagal 15 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą „kompensacinio muito dydis neturi viršyti apskaičiuotos kompensuotinų subsidijų sumos, bet turėtų būti mažesnis nei bendra kompensuotinų subsidijų suma, jei tokio mažesnio muito pakaktų pašalinti žalą Sąjungos pramonei“. Todėl nėra bendros taisyklės, pagal kurią reikėtų nustatyti tokio dydžio muitą, kad būtų pašalinta žala Sąjungai. Priešingai, šis klausimas aktualus tik tada, kai žalos skirtumas yra mažesnis už subsidijavimo sumą.

mažesnis

| (70) | Šiuo atveju taip nėra. Kadangi 9 % žalos skirtumas buvo didesnis nei 6 % subsidijavimo suma, pagrindiniu reglamentu Komisija įpareigojama nustatyti pastarojo dydžio muito normą. |
| --- | --- |

(70)

Šiuo atveju taip nėra. Kadangi 9 % žalos skirtumas buvo didesnis nei 6 % subsidijavimo suma, pagrindiniu reglamentu Komisija įpareigojama nustatyti pastarojo dydžio muito normą.

| (71) | Trečia, nebuvo jokio teisinio reikalavimo žalos skirtumą skaičiuoti kitaip. Atliekant šį pakartotinį tyrimą apsiribojama Teismo nustatytų klaidų ištaisymu. Nors tai reiškia, kad reikia ištaisyti žalos skirtumui nustatyti tinkamą lygį, tai nereiškia, kad kiti iš pradžių taikytos metodikos etapai gali būti iš esmės pakeisti. |
| --- | --- |

(71)

Trečia, nebuvo jokio teisinio reikalavimo žalos skirtumą skaičiuoti kitaip. Atliekant šį pakartotinį tyrimą apsiribojama Teismo nustatytų klaidų ištaisymu. Nors tai reiškia, kad reikia ištaisyti žalos skirtumui nustatyti tinkamą lygį, tai nereiškia, kad kiti iš pradžių taikytos metodikos etapai gali būti iš esmės pakeisti.

| (72) | Dėl šių priežasčių Komisija šiuos teiginius atmetė. |
| --- | --- |

(72)

Dėl šių priežasčių Komisija šiuos teiginius atmetė.

5.   GALUTINĖS KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS

GALUTINĖS KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS

| (73) | Remiantis šiame atnaujintame antisubsidijų tyrime Komisijos padarytomis išvadomis dėl subsidijavimo, žalos ir priežastinio ryšio, importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams, kuriuos pagamino „Jindal Saw Limited“, vėl nustatomas galutinis kompensacinis muitas. |
| --- | --- |

(73)

Remiantis šiame atnaujintame antisubsidijų tyrime Komisijos padarytomis išvadomis dėl subsidijavimo, žalos ir priežastinio ryšio, importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams, kuriuos pagamino „Jindal Saw Limited“, vėl nustatomas galutinis kompensacinis muitas.

| (74) | Atsižvelgiant į tai, kad perskaičiuotas žalos skirtumas (9,0 %) yra didesnis už perskaičiuotą subsidijavimo sumą (6,0 %), pagal pradiniame tyrime taikytinas taisykles kompensacinio muito norma turėtų būti nustatyta pagal subsidijavimo sumą. Todėl bendrovei „Jindal Saw Limited“ vėl nustatytos toliau nurodytos kompensacinio muito normos.








  Bendrovė | Subsidijavimo suma | Žalos skirtumas | Kompensacinio muito norma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jindal Saw Limited | 6,0 % | 9,0 % | 6,0 % |

(74)

Atsižvelgiant į tai, kad perskaičiuotas žalos skirtumas (9,0 %) yra didesnis už perskaičiuotą subsidijavimo sumą (6,0 %), pagal pradiniame tyrime taikytinas taisykles kompensacinio muito norma turėtų būti nustatyta pagal subsidijavimo sumą. Todėl bendrovei „Jindal Saw Limited“ vėl nustatytos toliau nurodytos kompensacinio muito normos.

Bendrovė

Subsidijavimo suma

Žalos skirtumas

Kompensacinio muito norma

Jindal Saw Limited

6,0 %

9,0 %

6,0 %

| (75) | Patikslinto dydžio kompensaciniai muitai taikomi be jokių pertraukų nuo aptariamo reglamento įsigaliojimo (t. y. nuo 2016 m. kovo 19 d.). Muitinėms nurodoma pagal taikomus muitų teisės aktus surinkti atitinkamas sumas, susijusias su „Jindal Saw Limited“ importu, ir grąžinti visas iki šiol surinktas permokėtas sumas. |
| --- | --- |

(75)

Patikslinto dydžio kompensaciniai muitai taikomi be jokių pertraukų nuo aptariamo reglamento įsigaliojimo (t. y. nuo 2016 m. kovo 19 d.). Muitinėms nurodoma pagal taikomus muitų teisės aktus surinkti atitinkamas sumas, susijusias su „Jindal Saw Limited“ importu, ir grąžinti visas iki šiol surinktas permokėtas sumas.

| (76) | Atsižvelgiant į Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (37) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną. |
| --- | --- |

(76)

Atsižvelgiant į Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (37) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną.

37

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

| (77) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(77)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   „Jindal Saw Limited“ pagamintiems importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams, išskyrus kaliojo ketaus vamzdžius ir vamzdelius be vidinės ir išorinės dangos (nedengtus vamzdžius), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7303 00 10 ir ex 7303 00 90 (TARIC kodai 7303001010, 7303009010), nuo 2016 m. kovo 19 d. nustatomas galutinis kompensacinis muitas.

2.   Galutinio kompensacinio muito norma, taikoma 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino „Jindal Saw Limited“, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra 6,0 % (papildomas TARIC kodas C054).

2 straipsnis

Visos 1 straipsnyje nustatytą galutinį kompensacinį muitą viršijančios galutinio kompensacinio muito sumos, kurias „Jindal Saw Limited“ sumokėjo pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2016/387, grąžinamos arba atsisakoma jas išieškoti.

Dėl muitų grąžinimo ar atsisakymo juos išieškoti reikia kreiptis į nacionalines muitines pagal taikomus muitų teisės aktus. Visas sumas, kurios buvo grąžintos po Bendrojo Teismo sprendimo Jindal Saw byloje T-300/16, jas išmokėjusios institucijos susigrąžina neviršydamos 1 straipsnio 2 dalyje nustatytos sumos.

3 straipsnis

1 straipsniu nustatytas galutinis kompensacinis muitas taip pat surenkamas už importuotus produktus, kurių registracija vykdyta pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/1250, kuriuo, atnaujinus tyrimą siekiant įgyvendinti 2019 m. balandžio 10 d. sprendimus bylose T-300/16 ir T-301/16 dėl Įgyvendinimo reglamentų (ES) 2016/387 ir (ES) 2016/388, kuriais nustatomas galutinis kompensacinis muitas ir galutinis antidempingo muitas importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams, nustatomas reikalavimas registruoti tam tikrus importuojamus Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžius ir vamzdelius, 1 straipsnį.

4 straipsnis

Muitinėms pavedama nutraukti importuojamų produktų registraciją, nustatytą vadovaujantis panaikinamo Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/1250 1 straipsnio 1 dalimi.

5 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2020 m. balandžio 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 55.

1

(2)  
  2016 m. kovo 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/387, kuriuo nustatomas galutinis kompensacinis muitas importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams (OL L 73, 2016 3 18, p. 1).

2

(3)  
  2019 m. balandžio 10 d. Bendrojo Teismo (pirmoji išplėstinė kolegija) sprendimas Jindal Saw Ltd ir Jindal Saw Italia SpA prieš Europos Komisiją (T-300/16, ECLI:EU:T:2019:235).

3

Jindal Saw Ltd ir Jindal Saw Italia SpA prieš Europos Komisiją

(4)  
  2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (OL L 188, 2009 7 18, p. 93; pakeistas Reglamentu (ES) 2016/1037).

4

(5)  Ten pat, 225 punktas.

5

(6)  Gamintojo kaina EXW sąlygomis reiškia, kad prireikus atskaitytos transporto išlaidos.

6

(7)  Byla T-300/16, 248 punktas.

7

(8)  Ten pat, 249 punktas.

8

(9)  Ten pat, 253 punktas.

9

(10)  Ten pat, 258 punktas.

10

(11)  
  1988 m. balandžio 26 d. Sprendimo Asteris AE ir kt. ir Graikijos Respublika prieš Komisiją, sujungtos bylos 97, 193, 99 ir 215/86, Rink. p. 2181, 27 ir 28 punktai.

11

Asteris AE ir kt. ir Graikijos Respublika prieš Komisiją

(12)  Sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-415/96, Rink. p. I-6993, 31 punktas; 2000 m. spalio 3 d. Sprendimo Industrie des Poudres Spheriques prieš Tarybą, C-458/98 P, Rink. p. I-8147, 80–85 punktai; 2008 m. liepos 9 d. Sprendimo Alitalia prieš Komisiją, T-301/01, Rink. p. II-1753, 99 ir 142 punktai; 2011 m. gegužės 12 d. Sprendimo Region Nord-Pas de Calais prieš Komisiją, sujungtos bylos T-267/08 ir T-279/08, ECLI:EU:T:2011:209, 83 punktas.

12

Ispanija prieš Komisiją

Industrie des Poudres Spheriques prieš Tarybą

Alitalia prieš Komisiją

Region Nord-Pas de Calais prieš Komisiją

(13)  Sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-415/96, Rink. p. I-6993, 31 punktas; 2000 m. spalio 3 d. Sprendimo Industries des Poudres Spheriques prieš Tarybą, C-458/98 P, Rink. p. I-8147, 80–85 punktai.

13

Ispanija prieš Komisiją

Industries des Poudres Spheriques prieš Tarybą

(14)  
  2018 m. kovo 15 d. Sprendimo Deichmann SE prieš Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187, 79 punktas ir 2019 m. birželio 19 d. Sprendimo C & J Clark International Ltd prieš Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16, 58 punktas.

14

Deichmann SE prieš Hauptzollamt Duisburg

C & J Clark International Ltd prieš Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

(15)  
  2019 m. rugsėjo 20 d. Sprendimo Jinan Meide Casting Co. Ltd, T-650/17, ECLI:EU:T:2019:644, 333–342 punktai.

15

Jinan Meide Casting Co. Ltd

(16)  
  2019 m. liepos 22 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/1250, kuriuo, atnaujinus tyrimą siekiant įgyvendinti 2019 m. balandžio 10 d. sprendimus bylose T-300/16 ir T-301/16 dėl Įgyvendinimo reglamentų (ES) 2016/387 ir (ES) 2016/388, kuriais nustatomas galutinis kompensacinis muitas ir galutinis antidempingo muitas importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams, nustatomas reikalavimas registruoti tam tikrus importuojamus Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžius ir vamzdelius (OL L 195, 2019 7 23, p. 13).

16

(17)  
  2018 m. kovo 15 d. Sprendimas Deichmann SE prieš Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187.

17

Deichmann SE prieš Hauptzollamt Duisburg

(18)  Šiuo klausimu žr. 2018 m. kovo 15 d. Sprendimą Deichmann SE prieš Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, ir jo 62 punkte minimus sprendimus, konkrečiai 2007 m. rugsėjo 27 d. Sprendimo Ikea Wholesale, C-351/04, EU:C:2007:547, 66–69 punktus ir 2017 m. sausio 18 d. Sprendimo Wortmann, C-365/15, EU:C:2017:19, 34 punktą.

18

Deichmann SE prieš Hauptzollamt Duisburg

Ikea Wholesale

Wortmann

(19)  
  2018 m. kovo 15 d. Sprendimo Deichmann SE prieš Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, 63 punktas ir jame minima teismų praktika.

19

Deichmann SE prieš Hauptzollamt Duisburg

(20)  
  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (OL L 176, 2016 6 30, p. 21).

20

(21)  
  2018 m. kovo 15 d. Sprendimo Deichmann, C-256/16, EU:C:2018:187, 77 ir 78 punktai; ir 2019 m. birželio 19 d. Sprendimo C & J Clark International Ltd prieš Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16, 57 punktas.

21

Deichmann

C & J Clark International Ltd prieš Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

(22)  
  2016 m. birželio 8 d. Reglamentas (ES) 2016/1037.

22

(23)  
  2018 m. kovo 15 d. Sprendimo C-256/16 Deichmann SE prieš Hauptzollamt Duisburg, 79 punktas ir 2019 m. birželio 19 d. Sprendimo C & J Clark International Ltd prieš Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16, 58 punktas.

23

Deichmann SE prieš Hauptzollamt Duisburg

C & J Clark International Ltd prieš Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

(24)  
  2011 m. lapkričio 30 d. Sprendimas Transnational Company „Kazchrome“ ir ENRC Marketing prieš Tarybą ir Komisiją, T-107/08, ECLI:EU:T:2011:704.

24

Transnational Company „Kazchrome“ ir ENRC Marketing prieš Tarybą ir Komisiją,

(25)  
  2011 m. lapkričio 30 d. Sprendimo Transnational Company „Kazchrome“ ir ENRC Marketing prieš Tarybą ir Komisiją, T-107/08, ECLI:EU:T:2011:704, 68 punktas.

25

Transnational Company „Kazchrome“ ir ENRC Marketing prieš Tarybą ir Komisiją,

(26)  
  2019 m. rugsėjo 20 d. Sprendimo Jinan Meide Casting Co. Ltd, T-650/17, ECLI:EU:T:2019:644, 333–342 punktai.

26

Jinan Meide Casting Co. Ltd

(27)  Žr. Įgyvendinimo reglamento (ES) 2016/387, kuriuo nustatomas galutinis kompensacinis muitas importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams (aptariamas reglamentas), 301 ir 340 konstatuojamąsias dalis.

27

(28)  Šiuo klausimu žr. 2019 m. gegužės 8 d. Bendrojo Teismo (antroji kolegija) sprendimo Stemcor London, T-749/16, ECLI:EU:T:2019:310, 84 punktą („Teisingumo Teismas jau yra nusprendęs, kad žala Sąjungos gamybai dėl importo dempingo kaina turi būti vertinama bendrai, o šios žalos dalies, priskirtinos konkrečiai atsakingai bendrovei, nustatyti nereikia ar netgi neįmanoma“).

28

Stemcor London

(29)  Siekdama supaprastinti tyrimą, Komisija atrinko šešias didžiausias SG PAM pardavimo patronuojamąsias įmones.

29

(30)  
  „Duktus“ taip pat vykdė pardavimą per Čekijoje esančią pardavimo patronuojamąją įmonę, tačiau, atsižvelgiant į tai, kad ši bendrovė yra maža, jos duomenys nebuvo patikrinti.

30

(31)  Patikrintos visos trys „Jindal“ patronuojamosios įmonės. „Jindal“ taip pat mažiau nei 3 % pardavimo į ES vykdė tiesiogiai iš Indijos į atokias Reuniono ir Majoto salas, kurios laikomos ES muitų teritorija.

31

(32)  
  2014 m. lapkričio 10 d. suinteresuotosioms šalims susipažinti pateikta skundo suvestinė redakcija, p. 6.

32

(33)  Didesnį gamybos santykį galima paaiškinti tuo, kad SG PAM eksportavo daugiau nei „Duktus“.

33

(34)  Šių 10 rūšių produktai sudarė daugiau nei 30 % viso SG PAM pardavimo. Kadangi būta didelių produkto rūšių skirtumų – daugiausia parduotos rūšies produktas sudarė tik 6 % viso pardavimo, o 10-os pagal pardavimo apimtį rūšies produktas – tik 2,7 %, Komisija nagrinėjo 10 tipiškiausių.

34

(35)  Žr. Įgyvendinimo reglamento (ES) 2016/387, kuriuo nustatomas galutinis kompensacinis muitas importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams, 336 ir 338 konstatuojamąsias dalis.

35

(36)  Tai, kad iš Indijos importuota mažesnėmis nei Sąjungos pardavimo kainomis, matyti iš lentelių, pateiktų aptariamo reglamento 291 konstatuojamojoje dalyje (Indijos importo kainos) ir 317 konstatuojamojoje dalyje (Vidutinė vieneto kaina Sąjungoje).

36

(37)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

37

---

| 2020 4 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 118/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 4 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 118/14

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2020/527

2020 m. balandžio 15 d.

kuriuo, atsižvelgiant į Bendrojo Teismo sprendimą byloje T-301/16, importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams, pagamintiems bendrovės „Jindal Saw Limited“, vėl nustatomas galutinis antidempingo muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 14 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | 2016 m. kovo 17 d. Komisija priėmė Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2016/388, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams (2) (su pakeitimais, padarytais Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/1369 (3) (toliau – aptariamas reglamentas). |
| --- | --- |

(1)

2016 m. kovo 17 d. Komisija priėmė Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2016/388, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams (2) (su pakeitimais, padarytais Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/1369 (3) (toliau – aptariamas reglamentas).

2

3

1.1.   Europos Sąjungos Bendrojo Teismo sprendimas

Europos Sąjungos Bendrojo Teismo sprendimas

| (2) | Bendrovė „Jindal Saw Limited“ (toliau – „Jindal“) ir su ja susijęs importuotojas „Jindal Saw Italia SpA“ (toliau kartu – pareiškėjai) kreipėsi į Bendrąjį Teismą ginčydami aptariamą reglamentą. 2019 m. balandžio 10 d. Bendrasis Teismas paskelbė sprendimą byloje T-301/16 (4) dėl aptariamo reglamento (toliau – sprendimas). |
| --- | --- |

(2)

Bendrovė „Jindal Saw Limited“ (toliau – „Jindal“) ir su ja susijęs importuotojas „Jindal Saw Italia SpA“ (toliau kartu – pareiškėjai) kreipėsi į Bendrąjį Teismą ginčydami aptariamą reglamentą. 2019 m. balandžio 10 d. Bendrasis Teismas paskelbė sprendimą byloje T-301/16 (4) dėl aptariamo reglamento (toliau – sprendimas).

4

| (3) | Bendrasis Teismas konstatavo, kad Komisija padarė klaidą apskaičiuodama priverstinį kainų mažinimą, kiek tai susiję su pareiškėjais. Šiuo atveju, viena vertus, kiek tai susiję su Sąjungos pramone, Komisija atsižvelgė arba į gamybos subjektų pardavimo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams gamintojo kainas EXW sąlygomis (5), arba į pardavimo subjektų gamintojo kainas EXW sąlygomis. Kita vertus, kalbant apie „Jindal“ pardavimą Sąjungos rinkoje, Komisija kaip pradinę kainą ES iškrauto produkto palyginamai kainai nustatyti naudojo eksporto kainą, apskaičiuotą nustatant dempingo skirtumą (taigi atimtos „Jindal“ susijusių pardavimo subjektų Sąjungoje PBA išlaidos ir pelnas). Kaip teigia Bendrasis Teismas, ne tiesiogiai gamintojo, o susijusių pardavimo subjektų vykdoma prekyba produktais lemia šių subjektų sąnaudas ir jų pelno dydį, todėl pardavimo subjektų taikomos kainos nepriklausomiems pirkėjams taip pat paprastai būna aukštesnės už gamintojų tiesioginių pardavimų tokiems pirkėjams kainas, todėl pardavimo subjektų kainos negali būti prilygintos gamintojo kainoms (6). Todėl Bendrasis Teismas nusprendė, kad apskaičiuodama priverstinį kainų mažinimą ir tuo tikslu pardavimo subjektų taikomas kainas nepriklausomiems pirkėjams prilygindama gamintojų tiesioginio pardavimo kainoms tokiems pirkėjams, tačiau tik tiek, kiek tai susiję su Sąjungos pramonės panašiu produktu, Komisija atsižvelgė į padidintą, todėl „Jindal Saw“ nepalankią šio produkto kainą, nes ši didžiąją dalį pardavimo Sąjungoje vykdė per pardavimo subjektus (7). Bendrojo Teismo vertinimu, skaičiuojant nagrinėjamojo produkto priverstinį kainų mažinimą padaryta klaida, nes priverstinis kainų mažinimas apskaičiuotas lyginant ne to paties prekybos lygio kainas. Taigi Bendrasis Teismas konstatavo, kad Komisija pasielgė neteisingai atskaičiusi „Jindal“ susijusių pardavimo subjektų Sąjungoje pardavimo išlaidas ir pelną iš pardavimo pirmam nepriklausomam pirkėjui, ir neatskaičiusi Sąjungos pramonės susijusių pardavimo subjektų pardavimo išlaidų ir pelno iš Sąjungos pramonės pardavimo pirmam nepriklausomam pirkėjui kainų. Todėl Bendrasis Teismas nusprendė, kad tos dvi kainos nebuvo simetriškai lyginamos tuo pačiu prekybos lygiu. |
| --- | --- |

(3)

Bendrasis Teismas konstatavo, kad Komisija padarė klaidą apskaičiuodama priverstinį kainų mažinimą, kiek tai susiję su pareiškėjais. Šiuo atveju, viena vertus, kiek tai susiję su Sąjungos pramone, Komisija atsižvelgė arba į gamybos subjektų pardavimo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams gamintojo kainas EXW sąlygomis (5), arba į pardavimo subjektų gamintojo kainas EXW sąlygomis. Kita vertus, kalbant apie „Jindal“ pardavimą Sąjungos rinkoje, Komisija kaip pradinę kainą ES iškrauto produkto palyginamai kainai nustatyti naudojo eksporto kainą, apskaičiuotą nustatant dempingo skirtumą (taigi atimtos „Jindal“ susijusių pardavimo subjektų Sąjungoje PBA išlaidos ir pelnas). Kaip teigia Bendrasis Teismas, ne tiesiogiai gamintojo, o susijusių pardavimo subjektų vykdoma prekyba produktais lemia šių subjektų sąnaudas ir jų pelno dydį, todėl pardavimo subjektų taikomos kainos nepriklausomiems pirkėjams taip pat paprastai būna aukštesnės už gamintojų tiesioginių pardavimų tokiems pirkėjams kainas, todėl pardavimo subjektų kainos negali būti prilygintos gamintojo kainoms (6). Todėl Bendrasis Teismas nusprendė, kad apskaičiuodama priverstinį kainų mažinimą ir tuo tikslu pardavimo subjektų taikomas kainas nepriklausomiems pirkėjams prilygindama gamintojų tiesioginio pardavimo kainoms tokiems pirkėjams, tačiau tik tiek, kiek tai susiję su Sąjungos pramonės panašiu produktu, Komisija atsižvelgė į padidintą, todėl „Jindal Saw“ nepalankią šio produkto kainą, nes ši didžiąją dalį pardavimo Sąjungoje vykdė per pardavimo subjektus (7). Bendrojo Teismo vertinimu, skaičiuojant nagrinėjamojo produkto priverstinį kainų mažinimą padaryta klaida, nes priverstinis kainų mažinimas apskaičiuotas lyginant ne to paties prekybos lygio kainas. Taigi Bendrasis Teismas konstatavo, kad Komisija pasielgė neteisingai atskaičiusi „Jindal“ susijusių pardavimo subjektų Sąjungoje pardavimo išlaidas ir pelną iš pardavimo pirmam nepriklausomam pirkėjui, ir neatskaičiusi Sąjungos pramonės susijusių pardavimo subjektų pardavimo išlaidų ir pelno iš Sąjungos pramonės pardavimo pirmam nepriklausomam pirkėjui kainų. Todėl Bendrasis Teismas nusprendė, kad tos dvi kainos nebuvo simetriškai lyginamos tuo pačiu prekybos lygiu.

5

6

7

| (4) | Todėl Bendrasis Teismas konstatavo, kad Komisija pažeidė pagrindinio antidempingo reglamento (8) (toliau – pagrindinis antidempingo reglamentas), galiojusio pradinio tyrimo metu, 3 straipsnio 2 dalį. Kadangi priverstiniu kainų mažinimu, kuris buvo apskaičiuotas aptariamame reglamente, buvo remiamasi darant išvadą, kad dėl nagrinėjamojo produkto importo buvo daroma žala Sąjungos pramonei, Bendrasis Teismas nustatė, kad galima suabejoti ir priežastinio ryšio tarp importo dempingo kaina ir žalos Sąjungos pramonei buvimu, kuris yra būtina sąlyga, norint nustatyti antidempingo muitą pagal pagrindinio antidempingo reglamento 3 straipsnio 6 dalį (9). |
| --- | --- |

(4)

Todėl Bendrasis Teismas konstatavo, kad Komisija pažeidė pagrindinio antidempingo reglamento (8) (toliau – pagrindinis antidempingo reglamentas), galiojusio pradinio tyrimo metu, 3 straipsnio 2 dalį. Kadangi priverstiniu kainų mažinimu, kuris buvo apskaičiuotas aptariamame reglamente, buvo remiamasi darant išvadą, kad dėl nagrinėjamojo produkto importo buvo daroma žala Sąjungos pramonei, Bendrasis Teismas nustatė, kad galima suabejoti ir priežastinio ryšio tarp importo dempingo kaina ir žalos Sąjungos pramonei buvimu, kuris yra būtina sąlyga, norint nustatyti antidempingo muitą pagal pagrindinio antidempingo reglamento 3 straipsnio 6 dalį (9).

8

9

| (5) | Be to, Bendrasis Teismas nustatė, kad negalima atmesti to, kad, jei priverstinis kainų mažinimas būtų apskaičiuotas teisingai, Sąjungos pramonei padarytos žalos skirtumas būtų mažesnis už dempingo skirtumą. Tuo atveju pagal pagrindinio antidempingo reglamento 9 straipsnio 4 dalį antidempingo muito suma turėtų būti sumažinta iki tokios normos, kurios pakaktų tai žalai pašalinti (10). |
| --- | --- |

(5)

Be to, Bendrasis Teismas nustatė, kad negalima atmesti to, kad, jei priverstinis kainų mažinimas būtų apskaičiuotas teisingai, Sąjungos pramonei padarytos žalos skirtumas būtų mažesnis už dempingo skirtumą. Tuo atveju pagal pagrindinio antidempingo reglamento 9 straipsnio 4 dalį antidempingo muito suma turėtų būti sumažinta iki tokios normos, kurios pakaktų tai žalai pašalinti (10).

10

| (6) | Atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta, Bendrasis Teismas panaikino aptariamą reglamentą, kiek jis susijęs su „Jindal Saw Limited“. |
| --- | --- |

(6)

Atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta, Bendrasis Teismas panaikino aptariamą reglamentą, kiek jis susijęs su „Jindal Saw Limited“.

1.2.   Bendrojo Teismo sprendimo vykdymas

Bendrojo Teismo sprendimo vykdymas

| (7) | Remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 266 straipsniu, Sąjungos institucijos privalo imtis būtinų priemonių Teismo sprendimams vykdyti. Jeigu panaikinamas aktas, Sąjungos institucijų priimtas atliekant administracinę procedūrą, kaip antai šiuo atveju antidempingo tyrimą, Bendrojo Teismo sprendimas įgyvendinamas panaikintą aktą pakeičiant nauju aktu, kuriuo pašalinamas Bendrojo Teismo nustatytas pažeidimas (11). |
| --- | --- |

(7)

Remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 266 straipsniu, Sąjungos institucijos privalo imtis būtinų priemonių Teismo sprendimams vykdyti. Jeigu panaikinamas aktas, Sąjungos institucijų priimtas atliekant administracinę procedūrą, kaip antai šiuo atveju antidempingo tyrimą, Bendrojo Teismo sprendimas įgyvendinamas panaikintą aktą pakeičiant nauju aktu, kuriuo pašalinamas Bendrojo Teismo nustatytas pažeidimas (11).

11

| (8) | Atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką, procedūra, kuria siekiama pakeisti panaikintą aktą, gali būti tęsiama tiksliai nuo to etapo, kuriame nustatytas neteisėtumas (12). Tiksliau tai reiškia, kad tokiu atveju, kai panaikinamas administracinę procedūrą užbaigiantis aktas, panaikinimas nebūtinai turi įtakos parengiamiesiems veiksmams, pvz., antidempingo tyrimo inicijavimui. Pavyzdžiui, kai panaikinamas reglamentas, kuriuo nustatomos galutinės antidempingo priemonės, tyrimas lieka nebaigtas, nes tik tyrimo užbaigimo aktas nebėra Sąjungos teisės sistemos dalis (13), išskyrus atvejus, kai pažeidimas padarytas inicijavimo etapu. Administracinės procedūros atnaujinimas vėl nustatant antidempingo muitus produktams, importuotiems panaikinto reglamento taikymo laikotarpiu, negali būti laikomas prieštaraujančiu netaikymo atgaline data taisyklei (14). |
| --- | --- |

(8)

Atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką, procedūra, kuria siekiama pakeisti panaikintą aktą, gali būti tęsiama tiksliai nuo to etapo, kuriame nustatytas neteisėtumas (12). Tiksliau tai reiškia, kad tokiu atveju, kai panaikinamas administracinę procedūrą užbaigiantis aktas, panaikinimas nebūtinai turi įtakos parengiamiesiems veiksmams, pvz., antidempingo tyrimo inicijavimui. Pavyzdžiui, kai panaikinamas reglamentas, kuriuo nustatomos galutinės antidempingo priemonės, tyrimas lieka nebaigtas, nes tik tyrimo užbaigimo aktas nebėra Sąjungos teisės sistemos dalis (13), išskyrus atvejus, kai pažeidimas padarytas inicijavimo etapu. Administracinės procedūros atnaujinimas vėl nustatant antidempingo muitus produktams, importuotiems panaikinto reglamento taikymo laikotarpiu, negali būti laikomas prieštaraujančiu netaikymo atgaline data taisyklei (14).

12

13

14

| (9) | Šioje byloje Bendrasis Teismas panaikino aptariamą reglamentą, kiek tai susiję su „Jindal Saw Limited“, nes nustatydama, ar vykdomas didelis priverstinis kainų mažinimas, Komisija padarė klaidą. Dėl šios klaidos buvo galima suabejoti priežastinio ryšio analize ir žalos skirtumu. |
| --- | --- |

(9)

Šioje byloje Bendrasis Teismas panaikino aptariamą reglamentą, kiek tai susiję su „Jindal Saw Limited“, nes nustatydama, ar vykdomas didelis priverstinis kainų mažinimas, Komisija padarė klaidą. Dėl šios klaidos buvo galima suabejoti priežastinio ryšio analize ir žalos skirtumu.

| (10) | Aptariamame reglamente padarytos išvados, kurios nebuvo užginčytos arba kurios buvo užginčytos, tačiau Bendrojo Teismo atmestos arba Bendrojo Teismo nenagrinėtos, ir todėl dėl jų aptariamas reglamentas nebuvo panaikintas, visapusiškai tebegalioja (15). |
| --- | --- |

(10)

Aptariamame reglamente padarytos išvados, kurios nebuvo užginčytos arba kurios buvo užginčytos, tačiau Bendrojo Teismo atmestos arba Bendrojo Teismo nenagrinėtos, ir todėl dėl jų aptariamas reglamentas nebuvo panaikintas, visapusiškai tebegalioja (15).

15

| (11) | Po 2019 m. balandžio 10 d. Bendrojo Teismo sprendimų byloje T-301/16 Komisija nusprendė pranešimu (toliau – pranešimas dėl tyrimo atnaujinimo) iš dalies atnaujinti antidempingo tyrimą dėl importuojamų Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžių ir vamzdelių, po kurio buvo priimtas aptariamas reglamentas, ir tęsti tyrimą nuo to etapo, kuriame padarytas pažeidimas. Tyrimas atnaujintas tiek, kiek jis susijęs su Bendrojo Teismo sprendimo dėl „Jindal Saw Limited“ vykdymu. |
| --- | --- |

(11)

Po 2019 m. balandžio 10 d. Bendrojo Teismo sprendimų byloje T-301/16 Komisija nusprendė pranešimu (toliau – pranešimas dėl tyrimo atnaujinimo) iš dalies atnaujinti antidempingo tyrimą dėl importuojamų Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžių ir vamzdelių, po kurio buvo priimtas aptariamas reglamentas, ir tęsti tyrimą nuo to etapo, kuriame padarytas pažeidimas. Tyrimas atnaujintas tiek, kiek jis susijęs su Bendrojo Teismo sprendimo dėl „Jindal Saw Limited“ vykdymu.

| (12) | Vėliau, 2019 m. liepos 22 d., Komisija nusprendė nustatyti reikalavimą registruoti tam tikrus importuojamus Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžius ir vamzdelius, kuriuos pagamino „Jindal Saw Limited“, ir paprašė nacionalinių muitinių prieš priimant sprendimą dėl prašymų grąžinti arba atsisakyti išieškoti antidempingo muitus, kiek tai susiję su „Jindal Saw Limited“ importuojamais produktais, palaukti, kol bus paskelbtas atitinkamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas, kuriuo bus vėl nustatyti muitai (16) (toliau – registracijos reglamentas). |
| --- | --- |

(12)

Vėliau, 2019 m. liepos 22 d., Komisija nusprendė nustatyti reikalavimą registruoti tam tikrus importuojamus Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžius ir vamzdelius, kuriuos pagamino „Jindal Saw Limited“, ir paprašė nacionalinių muitinių prieš priimant sprendimą dėl prašymų grąžinti arba atsisakyti išieškoti antidempingo muitus, kiek tai susiję su „Jindal Saw Limited“ importuojamais produktais, palaukti, kol bus paskelbtas atitinkamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas, kuriuo bus vėl nustatyti muitai (16) (toliau – registracijos reglamentas).

16

| (13) | Komisija apie tyrimo atnaujinimą pranešė suinteresuotosioms šalims ir paragino jas teikti pastabas. |
| --- | --- |

(13)

Komisija apie tyrimo atnaujinimą pranešė suinteresuotosioms šalims ir paragino jas teikti pastabas.

2.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (14) | Komisija gavo Sąjungos pramonės ir dviejų eksportuojančių gamintojų pastabas. |
| --- | --- |

(14)

Komisija gavo Sąjungos pramonės ir dviejų eksportuojančių gamintojų pastabas.

| (15) | „Jindal“ tvirtino, kad Komisija negali nurodyti nacionalinėms muitinėms negrąžinti pagal aptariamą reglamentą surinktų muitų ir (arba) atsisakyti juos išieškoti. Ji teigė, kad situacija šioje byloje skiriasi nuo situacijos Sprendime Deichmann (17). „Jindal“ taip pat teigė, kad muitai negali būti vėl nustatyti atgaline data. „Jindal“ teigimu, panaikintas visas aptariamas reglamentas, o tai reiškia, kad jis buvo pašalintas iš Sąjungos teisės sistemos atgaline data, o Sprendime Deichmann nenustatyta „jokio kito elemento, kuris galėjo turėti įtakos galutinio reglamento galiojimui“. Be to, „Jindal“ tvirtino, kad dėl nustatyto pažeidimo, susijusio su priverstinio kainų mažinimo analize, „visa Komisijos atlikta priežastinio ryšio analizė yra negaliojanti“. „Jindal“ nuomone, tai reiškia, kad jokie muitai neturėjo būti nei nustatyti, nei vėl nustatyti, nes visa žalos ir priežastinio ryšio analizė buvo klaidinga. |
| --- | --- |

(15)

„Jindal“ tvirtino, kad Komisija negali nurodyti nacionalinėms muitinėms negrąžinti pagal aptariamą reglamentą surinktų muitų ir (arba) atsisakyti juos išieškoti. Ji teigė, kad situacija šioje byloje skiriasi nuo situacijos Sprendime Deichmann (17). „Jindal“ taip pat teigė, kad muitai negali būti vėl nustatyti atgaline data. „Jindal“ teigimu, panaikintas visas aptariamas reglamentas, o tai reiškia, kad jis buvo pašalintas iš Sąjungos teisės sistemos atgaline data, o Sprendime Deichmann nenustatyta „jokio kito elemento, kuris galėjo turėti įtakos galutinio reglamento galiojimui“. Be to, „Jindal“ tvirtino, kad dėl nustatyto pažeidimo, susijusio su priverstinio kainų mažinimo analize, „visa Komisijos atlikta priežastinio ryšio analizė yra negaliojanti“. „Jindal“ nuomone, tai reiškia, kad jokie muitai neturėjo būti nei nustatyti, nei vėl nustatyti, nes visa žalos ir priežastinio ryšio analizė buvo klaidinga.

Deichmann

17

Deichmann

| (16) | Komisija priminė, kad pagal nusistovėjusią teismo praktiką, kai Teismas paskelbia, kad reglamentas, kuriuo nustatomi muitai, yra negaliojantis, turi būti laikoma, kad tokie muitai niekada nebuvo teisėtai mokėtini, kaip tai suprantama pagal Muitinės kodekso 236 straipsnį, ir iš esmės nacionalinės muitinės juos turi grąžinti pagal šiuo tikslu nustatytas sąlygas (18). Tačiau Teisingumo Teismas taip pat pažymėjo, kad Teisingumo Teismo sprendimo dėl negaliojimo pripažinimo ir pagal jį kylančių pareigų apimtis kiekvienu konkrečiu atveju turi būti nustatoma atsižvelgiant ne tik į šio sprendimo rezoliucinę dalį, bet ir į motyvus, kurie yra būtinas jos pagrindas (19). Atskleidus faktus, „Jindal“ pakartojo šiuos tvirtinimus, tačiau papildomų argumentų nepateikė. |
| --- | --- |

(16)

Komisija priminė, kad pagal nusistovėjusią teismo praktiką, kai Teismas paskelbia, kad reglamentas, kuriuo nustatomi muitai, yra negaliojantis, turi būti laikoma, kad tokie muitai niekada nebuvo teisėtai mokėtini, kaip tai suprantama pagal Muitinės kodekso 236 straipsnį, ir iš esmės nacionalinės muitinės juos turi grąžinti pagal šiuo tikslu nustatytas sąlygas (18). Tačiau Teisingumo Teismas taip pat pažymėjo, kad Teisingumo Teismo sprendimo dėl negaliojimo pripažinimo ir pagal jį kylančių pareigų apimtis kiekvienu konkrečiu atveju turi būti nustatoma atsižvelgiant ne tik į šio sprendimo rezoliucinę dalį, bet ir į motyvus, kurie yra būtinas jos pagrindas (19). Atskleidus faktus, „Jindal“ pakartojo šiuos tvirtinimus, tačiau papildomų argumentų nepateikė.

18

19

| (17) | Aptariamuoju atveju Bendrasis Teismas sprendimo 192–195 punktuose suabejojo priverstinio kainų mažinimo apskaičiavimo „Jindal“ atžvilgiu metodu ir jo poveikiu su „Jindal“ susijusiam priežastiniam ryšiui, taip pat jo galimu poveikiu žalos skirtumui. Tačiau dėl šių aplinkybių nekilo abejonių dėl visų kitų aptariamame reglamente nustatytų faktų, kuriais galima pagrįsti galutinių Komisijos išvadų dėl žalos pagrįstumą, kaip išsamiau paaiškinta 24 konstatuojamojoje dalyje. Bet kuriuo atveju, net jei iš atnaujinto tyrimo išvadų būtų matyti, kad antidempingo muitai neturėtų būti vėl nustatyti, muitinės turėtų galimybę grąžinti visą muitų sumą, kuri buvo surinkta priėmus aptariamą reglamentą. |
| --- | --- |

(17)

Aptariamuoju atveju Bendrasis Teismas sprendimo 192–195 punktuose suabejojo priverstinio kainų mažinimo apskaičiavimo „Jindal“ atžvilgiu metodu ir jo poveikiu su „Jindal“ susijusiam priežastiniam ryšiui, taip pat jo galimu poveikiu žalos skirtumui. Tačiau dėl šių aplinkybių nekilo abejonių dėl visų kitų aptariamame reglamente nustatytų faktų, kuriais galima pagrįsti galutinių Komisijos išvadų dėl žalos pagrįstumą, kaip išsamiau paaiškinta 24 konstatuojamojoje dalyje. Bet kuriuo atveju, net jei iš atnaujinto tyrimo išvadų būtų matyti, kad antidempingo muitai neturėtų būti vėl nustatyti, muitinės turėtų galimybę grąžinti visą muitų sumą, kuri buvo surinkta priėmus aptariamą reglamentą.

| (18) | Be to, Teisingumo Teismas ne kartą konstatavo, kad pagrindinio antidempingo reglamento 10 straipsnio 1 dalis (20) neužkerta kelio priimti aktus, kuriais vėl nustatomi antidempingo muitai produktams, importuotiems negaliojančiais paskelbtų reglamentų taikymo laikotarpiu (21). Taigi, kaip paaiškinta registracijos reglamento 15 konstatuojamojoje dalyje, administracinės procedūros atnaujinimas, po kurio vėl nustatomi muitai, negali būti laikomas prieštaraujančiu netaikymo atgaline data taisyklei (22). Todėl „Jindal“ teiginys, kad muitai negali būti vėl nustatyti, atmestas. |
| --- | --- |

(18)

Be to, Teisingumo Teismas ne kartą konstatavo, kad pagrindinio antidempingo reglamento 10 straipsnio 1 dalis (20) neužkerta kelio priimti aktus, kuriais vėl nustatomi antidempingo muitai produktams, importuotiems negaliojančiais paskelbtų reglamentų taikymo laikotarpiu (21). Taigi, kaip paaiškinta registracijos reglamento 15 konstatuojamojoje dalyje, administracinės procedūros atnaujinimas, po kurio vėl nustatomi muitai, negali būti laikomas prieštaraujančiu netaikymo atgaline data taisyklei (22). Todėl „Jindal“ teiginys, kad muitai negali būti vėl nustatyti, atmestas.

20

21

22

| (19) | „Jindal“ taip pat teigė, kad Teismo sprendimui įvykdyti Komisija privalo naudoti „Jindal“ pirmiems nepriklausomiems pirkėjams taikytas faktines kainas. Ji pabrėžė, kad Komisija negali apskaičiuoti Sąjungos pramonės pardavimo patronuojamųjų įmonių kainų. Ji teigė, kad tai prieštarautų sprendimo 187 punktui, kuriame Teisingumo Teismas nusprendė: „<...> kad apskaičiuojant kainos mažinimą turėjo būti naudojamasi su nepriklausomais pirkėjais suderėtomis kainomis, t. y. kainomis, į kurias jie galėjo atsižvelgti nuspręsdami, ar perka Sąjungos pramonės produkciją, ar aptariamų eksportuojančių gamintojų produkciją, o ne kainomis tarpinėje stadijoje“. Šiuo atžvilgiu Komisija laikėsi nuomonės, kad Sprendime Kazchrome, (23) t. y. šaltinyje, kurį Bendrasis Teismas citavo Sprendime Jindal, Bendrasis Teismas nepadarė tokios kategoriškos išvados, kokią dabar daro „Jindal“ (t. y. visais atvejais, kai skaičiuojamas priverstinis kainų mažinimas, svarbiausia atsižvelgti į faktines kainas, kurias taikė eksportuojančių gamintojų susiję pardavimo subjektai Europos Sąjungoje). Iš tiesų Bendrasis Teismas Sprendime Kazchrome atsargiai nurodė, kad „po atlikto nagrinėjimo gauta išvada susijusi tik su šia byla“ (24). Komisija laikosi nuomonės, kad CIF iškrauto produkto kainos muitinio įforminimo uostuose gali būti naudojamos, kai, atliekant specifinius priverstinio kainų mažinimo skaičiavimus, nagrinėjamas subsidijuojamo importo poveikis kainoms. Būtent tokiu lygmeniu importuojami produktai paprastai konkuruoja su Sąjungos pramonės kainomis, nes būtent tokiu lygmeniu prekiautojai pasirenka, ar įsigyti produktą iš Sąjungos pramonės, ar iš eksportuojančių gamintojų. Skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą bandymas apskaičiuoti, kokios yra tos CIF iškrauto produkto kainos, kai eksportuojantis gamintojas parduoda produktą per susijusius subjektus Sąjungoje, nesiskiria nuo situacijos, kai Komisija palyginimui tiesiogiai naudoja CIF iškrauto produkto kainas, kurias eksportuojantys gamintojai taiko produktą parduodami tiesiogiai Sąjungoje. Todėl nuorodos į „suderėtas kainas“ Sprendime Kazchrome ir vėliau Sprendime Jindal turėtų būti suprantamos atsižvelgiant į jų kontekstą. |
| --- | --- |

(19)

„Jindal“ taip pat teigė, kad Teismo sprendimui įvykdyti Komisija privalo naudoti „Jindal“ pirmiems nepriklausomiems pirkėjams taikytas faktines kainas. Ji pabrėžė, kad Komisija negali apskaičiuoti Sąjungos pramonės pardavimo patronuojamųjų įmonių kainų. Ji teigė, kad tai prieštarautų sprendimo 187 punktui, kuriame Teisingumo Teismas nusprendė: „<...> kad apskaičiuojant kainos mažinimą turėjo būti naudojamasi su nepriklausomais pirkėjais suderėtomis kainomis, t. y. kainomis, į kurias jie galėjo atsižvelgti nuspręsdami, ar perka Sąjungos pramonės produkciją, ar aptariamų eksportuojančių gamintojų produkciją, o ne kainomis tarpinėje stadijoje“. Šiuo atžvilgiu Komisija laikėsi nuomonės, kad Sprendime Kazchrome, (23) t. y. šaltinyje, kurį Bendrasis Teismas citavo Sprendime Jindal, Bendrasis Teismas nepadarė tokios kategoriškos išvados, kokią dabar daro „Jindal“ (t. y. visais atvejais, kai skaičiuojamas priverstinis kainų mažinimas, svarbiausia atsižvelgti į faktines kainas, kurias taikė eksportuojančių gamintojų susiję pardavimo subjektai Europos Sąjungoje). Iš tiesų Bendrasis Teismas Sprendime Kazchrome atsargiai nurodė, kad „po atlikto nagrinėjimo gauta išvada susijusi tik su šia byla“ (24). Komisija laikosi nuomonės, kad CIF iškrauto produkto kainos muitinio įforminimo uostuose gali būti naudojamos, kai, atliekant specifinius priverstinio kainų mažinimo skaičiavimus, nagrinėjamas subsidijuojamo importo poveikis kainoms. Būtent tokiu lygmeniu importuojami produktai paprastai konkuruoja su Sąjungos pramonės kainomis, nes būtent tokiu lygmeniu prekiautojai pasirenka, ar įsigyti produktą iš Sąjungos pramonės, ar iš eksportuojančių gamintojų. Skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą bandymas apskaičiuoti, kokios yra tos CIF iškrauto produkto kainos, kai eksportuojantis gamintojas parduoda produktą per susijusius subjektus Sąjungoje, nesiskiria nuo situacijos, kai Komisija palyginimui tiesiogiai naudoja CIF iškrauto produkto kainas, kurias eksportuojantys gamintojai taiko produktą parduodami tiesiogiai Sąjungoje. Todėl nuorodos į „suderėtas kainas“ Sprendime Kazchrome ir vėliau Sprendime Jindal turėtų būti suprantamos atsižvelgiant į jų kontekstą.

Kazchrome

23

Jindal

Kazchrome

24

Kazchrome

Jindal

| (20) | „Jindal“ taip pat teigė, kad Komisija turėtų ištaisyti kitus trūkumus ir skaičiavimo klaidas, nustatytus po to, kai buvo priimtas aptariamas reglamentas. Kaip Komisija paaiškino pranešime dėl tyrimo atnaujinimo, aptariamame reglamente padarytos išvados, kurios nebuvo užginčytos arba kurios buvo užginčytos, tačiau Bendrojo Teismo sprendimu atmestos arba Bendrojo Teismo nenagrinėtos, ir todėl dėl jų aptariamas reglamentas nebuvo panaikintas, visapusiškai tebegalioja (25). Todėl Komisija neprivalo nagrinėti įtarimų dėl klausimų, kurių Bendrasis Teismas nenurodė esant neteisėtais. |
| --- | --- |

(20)

„Jindal“ taip pat teigė, kad Komisija turėtų ištaisyti kitus trūkumus ir skaičiavimo klaidas, nustatytus po to, kai buvo priimtas aptariamas reglamentas. Kaip Komisija paaiškino pranešime dėl tyrimo atnaujinimo, aptariamame reglamente padarytos išvados, kurios nebuvo užginčytos arba kurios buvo užginčytos, tačiau Bendrojo Teismo sprendimu atmestos arba Bendrojo Teismo nenagrinėtos, ir todėl dėl jų aptariamas reglamentas nebuvo panaikintas, visapusiškai tebegalioja (25). Todėl Komisija neprivalo nagrinėti įtarimų dėl klausimų, kurių Bendrasis Teismas nenurodė esant neteisėtais.

25

| (21) | Kitas eksportuojantis gamintojas „Electrosteel Castings Ltd.“ (toliau – ECL) teigė, kad tuo atveju, jei Komisija nustatytų, jog „Jindal“ importas nebuvo žalos Sąjungos pramonei priežastis, ji turėtų iš naujo įvertinti, ar priemonės turėtų būti toliau taikomos iš ECL importuojamam produktui. Ši bendrovė taip pat teigė, kad tuo atveju, jei Komisija ištaisytų „Jindal“ skirtumus, jos skirtumai taip pat turėtų būti ištaisyti. Atskleidus faktus, ECL, palaikoma Indijos Vyriausybės, pakartojo šiuos tvirtinimus ir teigė, kad jos skirtumų perskaičiavimas yra būtina šios procedūros atnaujinimo pasekmė. Todėl Komisija turėtų tai atlikti ex officio. |
| --- | --- |

(21)

Kitas eksportuojantis gamintojas „Electrosteel Castings Ltd.“ (toliau – ECL) teigė, kad tuo atveju, jei Komisija nustatytų, jog „Jindal“ importas nebuvo žalos Sąjungos pramonei priežastis, ji turėtų iš naujo įvertinti, ar priemonės turėtų būti toliau taikomos iš ECL importuojamam produktui. Ši bendrovė taip pat teigė, kad tuo atveju, jei Komisija ištaisytų „Jindal“ skirtumus, jos skirtumai taip pat turėtų būti ištaisyti. Atskleidus faktus, ECL, palaikoma Indijos Vyriausybės, pakartojo šiuos tvirtinimus ir teigė, kad jos skirtumų perskaičiavimas yra būtina šios procedūros atnaujinimo pasekmė. Todėl Komisija turėtų tai atlikti ex officio.

ex officio

| (22) | Dėl pirmojo ECL tvirtinimo Komisija pastebėjo, kad, kaip pažymėta 24 konstatuojamojoje dalyje, šiuo atveju Komisijai nereikėjo perskaičiuoti ECL priverstinio kainų mažinimo skirtumo. Bet kuriuo atveju net ir perskaičiavusi „Jindal“ priverstinį kainų mažinimą, kaip aprašyta 3.2 skirsnyje, Komisija nustatė, kad vis dar yra priežastinis ryšys tarp importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos, kaip nurodyta 3.4 skirsnyje. Todėl šis teiginys tapo nebeaktualus. Komisija taip pat atmetė antrąjį tvirtinimą, nes bet koks ECL skirtumų perskaičiavimas nepatenka į šios procedūros taikymo sritį. NET darant prielaidą, kad ECL tvirtinimas, jog jos priverstinio kainų mažinimo skirtumas atitiko „Jindal“ pagal 3.2 skirsnyje aprašytą metodą nustatytą skirtumą, Komisija pažymėjo, kad vis tiek būtų nustatyta, kad visas Indijos importas priverstinai mažino kainas (nors ir mažesniu mastu). Toks priverstinio kainų mažinimo lygis, atsižvelgiant į konkrečias nagrinėjamojo produkto rinkos aplinkybes, būtų reikšmingas ir leistų nustatyti, kad aptariamas importas iš Indijos buvo tikra ir svarbi nustatytos žalos priežastis. Komisija šį klausimą plačiau išnagrinėjo 3.4 skirsnyje. |
| --- | --- |

(22)

Dėl pirmojo ECL tvirtinimo Komisija pastebėjo, kad, kaip pažymėta 24 konstatuojamojoje dalyje, šiuo atveju Komisijai nereikėjo perskaičiuoti ECL priverstinio kainų mažinimo skirtumo. Bet kuriuo atveju net ir perskaičiavusi „Jindal“ priverstinį kainų mažinimą, kaip aprašyta 3.2 skirsnyje, Komisija nustatė, kad vis dar yra priežastinis ryšys tarp importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos, kaip nurodyta 3.4 skirsnyje. Todėl šis teiginys tapo nebeaktualus. Komisija taip pat atmetė antrąjį tvirtinimą, nes bet koks ECL skirtumų perskaičiavimas nepatenka į šios procedūros taikymo sritį. NET darant prielaidą, kad ECL tvirtinimas, jog jos priverstinio kainų mažinimo skirtumas atitiko „Jindal“ pagal 3.2 skirsnyje aprašytą metodą nustatytą skirtumą, Komisija pažymėjo, kad vis tiek būtų nustatyta, kad visas Indijos importas priverstinai mažino kainas (nors ir mažesniu mastu). Toks priverstinio kainų mažinimo lygis, atsižvelgiant į konkrečias nagrinėjamojo produkto rinkos aplinkybes, būtų reikšmingas ir leistų nustatyti, kad aptariamas importas iš Indijos buvo tikra ir svarbi nustatytos žalos priežastis. Komisija šį klausimą plačiau išnagrinėjo 3.4 skirsnyje.

| (23) | Sąjungos pramonė teigė, kad atlikdama žalos analizę Komisija turėtų atsižvelgti į importo smukdomąjį poveikį Sąjungos pramonės kainoms. Priešingai, atskleidus faktus ECL teigė, kad tokia analizė nepatenka į šio atnaujinto tyrimo taikymo sritį ir neturėtų būti atliekama. Komisija konstatavo, kad kainų smukdymo analizė yra neatsiejama dalis priežastinio ryšio analizės, kurią Bendrasis Teismas nustatė esant abejotina dėl aptariamos klaidos. Todėl Komisija nagrinėjo kainų smukdymą, kaip nurodyta 3.3 skirsnyje. |
| --- | --- |

(23)

Sąjungos pramonė teigė, kad atlikdama žalos analizę Komisija turėtų atsižvelgti į importo smukdomąjį poveikį Sąjungos pramonės kainoms. Priešingai, atskleidus faktus ECL teigė, kad tokia analizė nepatenka į šio atnaujinto tyrimo taikymo sritį ir neturėtų būti atliekama. Komisija konstatavo, kad kainų smukdymo analizė yra neatsiejama dalis priežastinio ryšio analizės, kurią Bendrasis Teismas nustatė esant abejotina dėl aptariamos klaidos. Todėl Komisija nagrinėjo kainų smukdymą, kaip nurodyta 3.3 skirsnyje.

3.   PRIVERSTINIO KAINŲ MAŽINIMO / KAINŲ SMUKDYMO DĖL APTARIAMO IMPORTO IR ŽALOS SKIRTUMO, SUSIJUSIO SU „JINDAL SAW LIMITED“, PAKARTOTINIS NAGRINĖJIMAS

PRIVERSTINIO KAINŲ MAŽINIMO / KAINŲ SMUKDYMO DĖL APTARIAMO IMPORTO IR ŽALOS SKIRTUMO, SUSIJUSIO SU „JINDAL SAW LIMITED“, PAKARTOTINIS NAGRINĖJIMAS

3.1.   
  „Jindal“ pardavimo poveikis žalos nustatymui

„Jindal“ pardavimo poveikis žalos nustatymui

| (24) | Komisija priminė, kad „Jindal“ importas sudarė tik 20 % viso importo iš Indijos tiriamuoju laikotarpiu. Visam kitam importui Bendrojo Teismo sprendimas neturi įtakos. Kitaip tariant, net tuo atveju, jei, vertinant poveikį kainoms, nebūtų atsižvelgta į „Jindal“ importą, išvados dėl didelio priverstinio kainų mažinimo (26), susijusio su labai didele aptariamo importo dalimi, liktų nepakitusios. Šiuo atžvilgiu Komisija priminė, kad tiek atsižvelgimas į poveikį kainoms, tiek nustatymas, kad nagrinėjamas importas padarė žalą Sąjungos vidaus pramonei, yra susijęs su importu iš visos nagrinėjamosios šalies ar šalių (o ne su kiekvienu eksportuojančiu gamintoju) (27). Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad tai, jog buvo peržiūrėti „Jindal“ priverstinio kainų mažinimo skaičiavimai, nepaneigia išvados, kad apskritai importas iš Indijos lėmė didelį priverstinį kainų mažinimą. Taigi Bendrojo Teismo nustatyta klaida neturėjo esminės įtakos per pradinį tyrimą padarytoms bendroms išvadoms. Šiuo atžvilgiu įtraukiamos ir patvirtinamos visos per pradinį tyrimą padarytos išvados dėl žalos. |
| --- | --- |

(24)

Komisija priminė, kad „Jindal“ importas sudarė tik 20 % viso importo iš Indijos tiriamuoju laikotarpiu. Visam kitam importui Bendrojo Teismo sprendimas neturi įtakos. Kitaip tariant, net tuo atveju, jei, vertinant poveikį kainoms, nebūtų atsižvelgta į „Jindal“ importą, išvados dėl didelio priverstinio kainų mažinimo (26), susijusio su labai didele aptariamo importo dalimi, liktų nepakitusios. Šiuo atžvilgiu Komisija priminė, kad tiek atsižvelgimas į poveikį kainoms, tiek nustatymas, kad nagrinėjamas importas padarė žalą Sąjungos vidaus pramonei, yra susijęs su importu iš visos nagrinėjamosios šalies ar šalių (o ne su kiekvienu eksportuojančiu gamintoju) (27). Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad tai, jog buvo peržiūrėti „Jindal“ priverstinio kainų mažinimo skaičiavimai, nepaneigia išvados, kad apskritai importas iš Indijos lėmė didelį priverstinį kainų mažinimą. Taigi Bendrojo Teismo nustatyta klaida neturėjo esminės įtakos per pradinį tyrimą padarytoms bendroms išvadoms. Šiuo atžvilgiu įtraukiamos ir patvirtinamos visos per pradinį tyrimą padarytos išvados dėl žalos.

26

27

3.2.   Priverstinio kainų mažinimo nustatymas „Jindal“ atžvilgiu

Priverstinio kainų mažinimo nustatymas „Jindal“ atžvilgiu

| (25) | NET jei, kaip nustatyta 24 konstatuojamojoje dalyje, Komisija manė, kad Bendrojo Teismo nustatytos klaidos poveikis neiškraipo Komisijos išvadų dėl priverstinio kainų mažinimo ir žalos, ji išsamiau išnagrinėjo, ar „Jindal“ atžvilgiu vis dar būtų nustatytas priverstinis kainų mažinimas, kartu atsižvelgdama į konkrečias rinkos sąlygas šiuo atveju. |
| --- | --- |

(25)

NET jei, kaip nustatyta 24 konstatuojamojoje dalyje, Komisija manė, kad Bendrojo Teismo nustatytos klaidos poveikis neiškraipo Komisijos išvadų dėl priverstinio kainų mažinimo ir žalos, ji išsamiau išnagrinėjo, ar „Jindal“ atžvilgiu vis dar būtų nustatytas priverstinis kainų mažinimas, kartu atsižvelgdama į konkrečias rinkos sąlygas šiuo atveju.

| (26) | Bendrasis Teismas konstatavo, kad pagrindinio antidempingo reglamento 3 straipsnio 2 dalyje nustatyta pareiga objektyviai išnagrinėti importo dempingo kaina poveikį reiškia, kad reikia teisingai palyginti nagrinėjamojo produkto ir Sąjungos pramonės panašaus produkto kainas, kai pardavimas vykdomas Sąjungos teritorijoje. Siekiant užtikrinti tokio palyginimo teisingumą, turi būti lyginamos to paties prekybos lygio kainos (žr. bylos T-301/16 176 punktą). |
| --- | --- |

(26)

Bendrasis Teismas konstatavo, kad pagrindinio antidempingo reglamento 3 straipsnio 2 dalyje nustatyta pareiga objektyviai išnagrinėti importo dempingo kaina poveikį reiškia, kad reikia teisingai palyginti nagrinėjamojo produkto ir Sąjungos pramonės panašaus produkto kainas, kai pardavimas vykdomas Sąjungos teritorijoje. Siekiant užtikrinti tokio palyginimo teisingumą, turi būti lyginamos to paties prekybos lygio kainos (žr. bylos T-301/16 176 punktą).

| (27) | Šiuo atveju yra keletas svarbių specifinių rinkos savybių, susijusių su nagrinėjamuoju produktu, kurios aprašytos toliau. |
| --- | --- |

(27)

Šiuo atveju yra keletas svarbių specifinių rinkos savybių, susijusių su nagrinėjamuoju produktu, kurios aprašytos toliau.

3.2.1.   Nagrinėjamasis produktas ir susijusios bendrovės

Nagrinėjamasis produktas ir susijusios bendrovės

| (28) | Nagrinėjamasis produktas – Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiai ir vamzdeliai (toliau – kaliojo ketaus vamzdžiai), išskyrus kaliojo ketaus vamzdžius ir vamzdelius be vidinės ir išorinės dangos (nedengti vamzdžiai), kurių KN kodai yra ex 7303 00 10 ir ex 7303 00 90 (TARIC kodai 7303001010, 7303009010). |
| --- | --- |

(28)

Nagrinėjamasis produktas – Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiai ir vamzdeliai (toliau – kaliojo ketaus vamzdžiai), išskyrus kaliojo ketaus vamzdžius ir vamzdelius be vidinės ir išorinės dangos (nedengti vamzdžiai), kurių KN kodai yra ex 7303 00 10 ir ex 7303 00 90 (TARIC kodai 7303001010, 7303009010).

| (29) | Komisija priminė, kad dvi (iš trijų) bendrovių, gaminančių nagrinėjamąjį produktą, grupės bendradarbiavo kaip Sąjungos pramonė (pagaminanti apie 96 % visos produkcijos). SG PAM grupė (toliau – SG PAM) vykdė pardavimą nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje per tris savo gamybos bendroves Prancūzijoje, Vokietijoje ir Ispanijoje, taip pat per daug skirtingose valstybėse narėse esančių pardavimo patronuojamųjų įmonių (28). Antroji Sąjungos gamintojų grupė „Duktus Rohrsysteme GmbH“ vykdė pardavimą iš savo Vokietijos gamybos bendrovės ir per vieną pardavimo patronuojamąją įmonę (29). „Jindal“, kita vertus, nagrinėjamojo produkto pardavimą Sąjungoje vykdė per tris Italijoje, Ispanijoje ir Jungtinėje Karalystėje esančias pardavimo patronuojamąsias įmones (30). |
| --- | --- |

(29)

Komisija priminė, kad dvi (iš trijų) bendrovių, gaminančių nagrinėjamąjį produktą, grupės bendradarbiavo kaip Sąjungos pramonė (pagaminanti apie 96 % visos produkcijos). SG PAM grupė (toliau – SG PAM) vykdė pardavimą nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje per tris savo gamybos bendroves Prancūzijoje, Vokietijoje ir Ispanijoje, taip pat per daug skirtingose valstybėse narėse esančių pardavimo patronuojamųjų įmonių (28). Antroji Sąjungos gamintojų grupė „Duktus Rohrsysteme GmbH“ vykdė pardavimą iš savo Vokietijos gamybos bendrovės ir per vieną pardavimo patronuojamąją įmonę (29). „Jindal“, kita vertus, nagrinėjamojo produkto pardavimą Sąjungoje vykdė per tris Italijoje, Ispanijoje ir Jungtinėje Karalystėje esančias pardavimo patronuojamąsias įmones (30).

28

29

30

3.2.2.   Sąjungos kaliojo ketaus vamzdžių rinkos ypatumai

Sąjungos kaliojo ketaus vamzdžių rinkos ypatumai

a)   
  Pardavimo kanalai / pirkėjų tipai

Pardavimo kanalai / pirkėjų tipai

| (30) | Kaliojo ketaus vamzdžiai daugiausiai naudojami vandeniui ir nuotekoms transportuoti. Todėl galiausiai didžiausia nagrinėjamojo produkto paklausa tenka vandens tiekimo ir vandens valymo bendrovėms. Šios bendrovės kaliojo ketaus vamzdžius naudoja dideliuose infrastruktūros projektuose, o jų pirkimai tiesiogiai arba netiesiogiai vykdomi per viešųjų pirkimų konkursus. Kaip nurodyta skunde (31), kaliojo ketaus vamzdžiai parduodami tiesiogiai rangovams arba vandens bendrovėms (t. y. pardavimas naudotojams) arba netiesiogiai per prekiautojus (t. y. pardavimas platintojams). NET jei didelė kaliojo ketaus vamzdžių dalis pirmiausia parduodama statybos bendrovėms, šios bendrovės dalyvauja vandens tiekimo ir valymo bendrovių organizuojamuose konkursuose, todėl galiausiai beveik visada pasireiškia spaudimas konkurso kainoms. Taigi didžioji kaliojo ketaus vamzdžių pardavimo Sąjungos rinkoje dalis yra tiesiogiai ar netiesiogiai susijusi su konkursais įvairiose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

(30)

Kaliojo ketaus vamzdžiai daugiausiai naudojami vandeniui ir nuotekoms transportuoti. Todėl galiausiai didžiausia nagrinėjamojo produkto paklausa tenka vandens tiekimo ir vandens valymo bendrovėms. Šios bendrovės kaliojo ketaus vamzdžius naudoja dideliuose infrastruktūros projektuose, o jų pirkimai tiesiogiai arba netiesiogiai vykdomi per viešųjų pirkimų konkursus. Kaip nurodyta skunde (31), kaliojo ketaus vamzdžiai parduodami tiesiogiai rangovams arba vandens bendrovėms (t. y. pardavimas naudotojams) arba netiesiogiai per prekiautojus (t. y. pardavimas platintojams). NET jei didelė kaliojo ketaus vamzdžių dalis pirmiausia parduodama statybos bendrovėms, šios bendrovės dalyvauja vandens tiekimo ir valymo bendrovių organizuojamuose konkursuose, todėl galiausiai beveik visada pasireiškia spaudimas konkurso kainoms. Taigi didžioji kaliojo ketaus vamzdžių pardavimo Sąjungos rinkoje dalis yra tiesiogiai ar netiesiogiai susijusi su konkursais įvairiose valstybėse narėse.

31

| (31) | SG PAM apie 75 % savo produkcijos pardavė naudotojams, o likusius 25 % – nesusijusiems platintojams. „Ductus“ pardavimo struktūra skyrėsi, nes ji daugiausia pardavė nesusijusiems platintojams (beveik 90 % pardavimo). Tačiau atsižvelgdama į tai, kad „Ductus“ pardavimas sudarė tik nedidelę Sąjungos pramonės pardavimo dalį, Komisija patvirtino, kad ne mažiau kaip 65 % Sąjungos pramonės pardavimo teko tiesiogiai naudotojams. |
| --- | --- |

(31)

SG PAM apie 75 % savo produkcijos pardavė naudotojams, o likusius 25 % – nesusijusiems platintojams. „Ductus“ pardavimo struktūra skyrėsi, nes ji daugiausia pardavė nesusijusiems platintojams (beveik 90 % pardavimo). Tačiau atsižvelgdama į tai, kad „Ductus“ pardavimas sudarė tik nedidelę Sąjungos pramonės pardavimo dalį, Komisija patvirtino, kad ne mažiau kaip 65 % Sąjungos pramonės pardavimo teko tiesiogiai naudotojams.

| (32) | „Jindal“ pirkėjų pardavimo struktūra buvo panaši į Sąjungos pramonės: daugiau kaip 70 % ji pardavė naudotojams, o apie 30 % – nesusijusiems platintojams. |
| --- | --- |

(32)

„Jindal“ pirkėjų pardavimo struktūra buvo panaši į Sąjungos pramonės: daugiau kaip 70 % ji pardavė naudotojams, o apie 30 % – nesusijusiems platintojams.

| (33) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad „Jindal“ ir Sąjungos pramonė nagrinėjamąjį produktą panašiu santykiu pardavė panašių rūšių pirkėjams. |
| --- | --- |

(33)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad „Jindal“ ir Sąjungos pramonė nagrinėjamąjį produktą panašiu santykiu pardavė panašių rūšių pirkėjams.

b)   
  Gamintojų tiesioginis pardavimas, palyginti su pardavimu per pardavimo patronuojamąsias įmones

Gamintojų tiesioginis pardavimas, palyginti su pardavimu per pardavimo patronuojamąsias įmones

| (34) | SG PAM pardavimo struktūra buvo teritorinė ir jos subjektai daugiausia dėmesio skyrė vietos rinkoms, kuriose jie veikė. Tai taikoma ir SG PAM gamintojams, ir jos pardavimo patronuojamosioms įmonėms. Pavyzdžiui, SG PAM (Prancūzija) buvo vienintelis SG PAM subjektas, parduodantis tiesiogiai galutiniams naudotojams Prancūzijoje. NET jei tam tikros rūšies produktą gamino SG PAM (Vokietija) arba SG PAM (Ispanija), tokios rūšies produktas pirmiausia buvo perparduotas SG PAM (Prancūzija) viduje ir tik tada SG PAM (Prancūzija) jį pardavė galutiniam naudotojui. Panašiai SG PAM (Belgija) buvo vienintelis pardavimo subjektas Belgijoje [ir Liuksemburge]; SG PAM (Jungtinė Karalystė) Jungtinėje Karalystėje [ir Airijoje]; SG PAM (Italija) tik Italijoje ir t. t. Kitaip tariant, šie trys gamybos subjektai nepardavė tiesiogiai naudotojams rinkose, kuriose veikė kiti gamybos subjektai arba pardavimo patronuojamoji įmonė. Ši struktūra atspindi tai, kad šią rinką veikia savivaldybių ir (arba) viešųjų paslaugų įmonių valstybėse narėse organizuojami konkursai, todėl kiekvienoje rinkoje reikia užtikrinti tinkamą pardavimo atstovavimą. |
| --- | --- |

(34)

SG PAM pardavimo struktūra buvo teritorinė ir jos subjektai daugiausia dėmesio skyrė vietos rinkoms, kuriose jie veikė. Tai taikoma ir SG PAM gamintojams, ir jos pardavimo patronuojamosioms įmonėms. Pavyzdžiui, SG PAM (Prancūzija) buvo vienintelis SG PAM subjektas, parduodantis tiesiogiai galutiniams naudotojams Prancūzijoje. NET jei tam tikros rūšies produktą gamino SG PAM (Vokietija) arba SG PAM (Ispanija), tokios rūšies produktas pirmiausia buvo perparduotas SG PAM (Prancūzija) viduje ir tik tada SG PAM (Prancūzija) jį pardavė galutiniam naudotojui. Panašiai SG PAM (Belgija) buvo vienintelis pardavimo subjektas Belgijoje [ir Liuksemburge]; SG PAM (Jungtinė Karalystė) Jungtinėje Karalystėje [ir Airijoje]; SG PAM (Italija) tik Italijoje ir t. t. Kitaip tariant, šie trys gamybos subjektai nepardavė tiesiogiai naudotojams rinkose, kuriose veikė kiti gamybos subjektai arba pardavimo patronuojamoji įmonė. Ši struktūra atspindi tai, kad šią rinką veikia savivaldybių ir (arba) viešųjų paslaugų įmonių valstybėse narėse organizuojami konkursai, todėl kiekvienoje rinkoje reikia užtikrinti tinkamą pardavimo atstovavimą.

| (35) | „Duktus“ pardavimo struktūra taip pat buvo sutelkta vietoje, nes daugiau nei 50 % savo produkcijos ji pardavė savo šalies rinkoje, Vokietijoje. „Duktus“ turėjo tik vieną pardavimo patronuojamąją įmonę „Duktus“ (Čekija) (toliau – „Duktus CZ“), kuri prekiavo tik Čekijoje ir Slovakijoje. „Duktus CZ“ pardavimo apimtis buvo palyginti maža – apie 10 % viso „Duktus“ pardavimo. Šiose dviejose rinkose „Jindal“ pardavė labai nedaug (mažiau nei 1 %). |
| --- | --- |

(35)

„Duktus“ pardavimo struktūra taip pat buvo sutelkta vietoje, nes daugiau nei 50 % savo produkcijos ji pardavė savo šalies rinkoje, Vokietijoje. „Duktus“ turėjo tik vieną pardavimo patronuojamąją įmonę „Duktus“ (Čekija) (toliau – „Duktus CZ“), kuri prekiavo tik Čekijoje ir Slovakijoje. „Duktus CZ“ pardavimo apimtis buvo palyginti maža – apie 10 % viso „Duktus“ pardavimo. Šiose dviejose rinkose „Jindal“ pardavė labai nedaug (mažiau nei 1 %).

| (36) | Komisija atliko išsamią SG PAM kainų analizę, kad nustatytų tiesioginio pardavimo iš gamyklos ir netiesioginio pardavimo per jos pardavimo patronuojamąsias įmones kainų struktūrą. SG PAM yra didžiausia Sąjungos gamintoja, kuriai tenka 80 % bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungoje ir 90 % gamybos (32). Komisija palygino trijų SG PAM gamybos bendrovių ir dviejų didžiausių pardavimo patronuojamųjų įmonių, parduodančių panašų kiekį, 10 rūšių produktų (33), kurių parduota daugiausia, pardavimo kainas. Atlikus palyginimą nustatyta, kad tos pačios rūšies produkto kainos labai skyrėsi. Visų pirma, pardavimo patronuojamųjų įmonių kainos dažnai buvo mažesnės už gamintojų pardavimo kainas, tačiau buvo ir priešingai. Tai galima paaiškinti, nes, kaip paaiškinta pirmiau, įtakos nagrinėjamojo produkto rinkai turi viešieji konkursai. Atitinkamos rūšies produkto kaina gali skirtis ir pagal geografinę rinką. Dėl geografinių rinkų Komisija pastebėjo, kad iš esmės atitinkamoje geografinėje rinkoje buvo naudojamas tik vienas pardavimo kanalas, kaip aprašyta 34 konstatuojamojoje dalyje. Todėl toje pačioje geografinėje rinkoje nebuvo galima palyginti gamybos bendrovių tipiško kiekio pardavimo kainų su pardavimu per pardavimo vidaus rinkoje subjektus. |
| --- | --- |

(36)

Komisija atliko išsamią SG PAM kainų analizę, kad nustatytų tiesioginio pardavimo iš gamyklos ir netiesioginio pardavimo per jos pardavimo patronuojamąsias įmones kainų struktūrą. SG PAM yra didžiausia Sąjungos gamintoja, kuriai tenka 80 % bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungoje ir 90 % gamybos (32). Komisija palygino trijų SG PAM gamybos bendrovių ir dviejų didžiausių pardavimo patronuojamųjų įmonių, parduodančių panašų kiekį, 10 rūšių produktų (33), kurių parduota daugiausia, pardavimo kainas. Atlikus palyginimą nustatyta, kad tos pačios rūšies produkto kainos labai skyrėsi. Visų pirma, pardavimo patronuojamųjų įmonių kainos dažnai buvo mažesnės už gamintojų pardavimo kainas, tačiau buvo ir priešingai. Tai galima paaiškinti, nes, kaip paaiškinta pirmiau, įtakos nagrinėjamojo produkto rinkai turi viešieji konkursai. Atitinkamos rūšies produkto kaina gali skirtis ir pagal geografinę rinką. Dėl geografinių rinkų Komisija pastebėjo, kad iš esmės atitinkamoje geografinėje rinkoje buvo naudojamas tik vienas pardavimo kanalas, kaip aprašyta 34 konstatuojamojoje dalyje. Todėl toje pačioje geografinėje rinkoje nebuvo galima palyginti gamybos bendrovių tipiško kiekio pardavimo kainų su pardavimu per pardavimo vidaus rinkoje subjektus.

32

33

| (37) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad tai, ar produktas buvo parduodamas tiesiogiai gamintojo, ar per gamintojo pardavimo subjektus, neturėjo jokio pastebimo poveikio už tą produktą pirkėjo mokamų kainų lygiui. Visų pirma nustatyta, kad pardavimas per susijusį subjektą nelėmė didesnių kainų, palyginti su tiesiogiai gamintojo vykdomo pardavimo kainomis dėl viešųjų konkursų spaudimo kainoms, ir skirtingo kainų lygio pagal geografinę vietovę. NET jei Sąjungos pramonės gaminančios bendrovės vykdė galutinį pardavimą jos vidaus rinkose, šis pardavimas buvo vykdomas tos pačios rūšies pirkėjams, kaip ir jos pardavimo patronuojamųjų įmonių kitose valstybėse narėse vykdytas pardavimas. Todėl, remdamasi šia išsamia Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje taikomų kainų analize, Komisija manė esant tikslinga tiesioginį pardavimą ir netiesioginį pardavimą per pardavimo patronuojamąsias įmones laikyti pardavimu, vykdomu tuo pačiu prekybos lygmeniu. |
| --- | --- |

(37)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad tai, ar produktas buvo parduodamas tiesiogiai gamintojo, ar per gamintojo pardavimo subjektus, neturėjo jokio pastebimo poveikio už tą produktą pirkėjo mokamų kainų lygiui. Visų pirma nustatyta, kad pardavimas per susijusį subjektą nelėmė didesnių kainų, palyginti su tiesiogiai gamintojo vykdomo pardavimo kainomis dėl viešųjų konkursų spaudimo kainoms, ir skirtingo kainų lygio pagal geografinę vietovę. NET jei Sąjungos pramonės gaminančios bendrovės vykdė galutinį pardavimą jos vidaus rinkose, šis pardavimas buvo vykdomas tos pačios rūšies pirkėjams, kaip ir jos pardavimo patronuojamųjų įmonių kitose valstybėse narėse vykdytas pardavimas. Todėl, remdamasi šia išsamia Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje taikomų kainų analize, Komisija manė esant tikslinga tiesioginį pardavimą ir netiesioginį pardavimą per pardavimo patronuojamąsias įmones laikyti pardavimu, vykdomu tuo pačiu prekybos lygmeniu.

3.2.3.   Bendra išvada ir „Jindal“ priverstinio kainų mažinimo skirtumas

Bendra išvada ir „Jindal“ priverstinio kainų mažinimo skirtumas

| (38) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija nustatė, kad kaliojo ketaus vamzdžių sektoriui būdingi keli ypatumai, dėl kurių ji galėjo daryti išvadą, kad Sąjungos pramonės ir „Jindal“ pardavimas buvo vykdomas tuo pačiu prekybos lygmeniu:






  — | tiek Sąjungos pramonės, tiek „Jindal“ tiesioginio pardavimo naudotojams ir netiesioginio pardavimo per prekiautojus / platintojus dalis buvo panaši (atitinkamai apie 70 % / 30 %), |
| --- | --- | --- |

(38)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija nustatė, kad kaliojo ketaus vamzdžių sektoriui būdingi keli ypatumai, dėl kurių ji galėjo daryti išvadą, kad Sąjungos pramonės ir „Jindal“ pardavimas buvo vykdomas tuo pačiu prekybos lygmeniu:

—

tiek Sąjungos pramonės, tiek „Jindal“ tiesioginio pardavimo naudotojams ir netiesioginio pardavimo per prekiautojus / platintojus dalis buvo panaši (atitinkamai apie 70 % / 30 %),

| — | paprastai Sąjungos gamintojų tiesioginio pardavimo nesusijusiems pirkėjams kainų struktūra nesiskyrė nuo pardavimo per jų pardavimo patronuojamąsias įmones kainų struktūros, |
| --- | --- |

—

paprastai Sąjungos gamintojų tiesioginio pardavimo nesusijusiems pirkėjams kainų struktūra nesiskyrė nuo pardavimo per jų pardavimo patronuojamąsias įmones kainų struktūros,

| — | rinka yra veikiama viešųjų konkursų, todėl beveik visada daromas didelis spaudimas kainoms. Papildomų išlaidų, kurias patyrė tiek eksportuojantys gamintojai, tiek Sąjungos pramonė dėl susijusių pardavimo subjektų buvimo, nebūtinai buvo galima perkelti galutiniams nepriklausomiems pirkėjams, kaip matyti iš to, kad nebuvo pastebimo tiesioginio ir netiesioginio pardavimo kainų struktūros skirtumo. |
| --- | --- |

—

rinka yra veikiama viešųjų konkursų, todėl beveik visada daromas didelis spaudimas kainoms. Papildomų išlaidų, kurias patyrė tiek eksportuojantys gamintojai, tiek Sąjungos pramonė dėl susijusių pardavimo subjektų buvimo, nebūtinai buvo galima perkelti galutiniams nepriklausomiems pirkėjams, kaip matyti iš to, kad nebuvo pastebimo tiesioginio ir netiesioginio pardavimo kainų struktūros skirtumo.

| (39) | Atsižvelgiant į Bendrojo Teismo išvadas byloje T-301/16 ir visų pirma į sprendimo 184 punkte pateiktus pareiškimus, kaip išdėstyta 3 konstatuojamojoje dalyje, Komisijai nepavyko rasti įrodymų, kad Sąjungos gamintojų pardavimo subjektų papildomos sąnaudos ir pelno dydis paprastai lėmė didesnes kainas nepriklausomiems pirkėjams dėl 36 ir 37 konstatuojamosiose dalyse paaiškintų priežasčių. Iš rinkos ypatumų tam tikrais atvejais matyti, kad, kaip šiuo atveju, kaina ne visada savaime atspindi dėl tarpinių pardavimo subjektų atsirandančias sąnaudas ir pelną, kaip tai netiesiogiai pripažino ir Bendrasis Teismas, pridėdamas žodį „paprastai“. |
| --- | --- |

(39)

Atsižvelgiant į Bendrojo Teismo išvadas byloje T-301/16 ir visų pirma į sprendimo 184 punkte pateiktus pareiškimus, kaip išdėstyta 3 konstatuojamojoje dalyje, Komisijai nepavyko rasti įrodymų, kad Sąjungos gamintojų pardavimo subjektų papildomos sąnaudos ir pelno dydis paprastai lėmė didesnes kainas nepriklausomiems pirkėjams dėl 36 ir 37 konstatuojamosiose dalyse paaiškintų priežasčių. Iš rinkos ypatumų tam tikrais atvejais matyti, kad, kaip šiuo atveju, kaina ne visada savaime atspindi dėl tarpinių pardavimo subjektų atsirandančias sąnaudas ir pelną, kaip tai netiesiogiai pripažino ir Bendrasis Teismas, pridėdamas žodį „paprastai“.

| (40) | Vis dėlto, siekdama vykdyti Bendrojo Teismo sprendimą, visų pirma jo 184 punkto nuostatas, Komisija nagrinėjo, ar būtų nustatytas priverstinis kainų mažinimas, net kai lyginamos kainos pirmam nepriklausomam pirkėjui pardavimo subjektų lygmeniu, nesvarbu, ar tai būtų tiesiogiai gamybos bendrovės, ar pardavimo patronuojamoji įmonė. Tai padaryta nedarant poveikio pirmiau išdėstytoms išvadoms. |
| --- | --- |

(40)

Vis dėlto, siekdama vykdyti Bendrojo Teismo sprendimą, visų pirma jo 184 punkto nuostatas, Komisija nagrinėjo, ar būtų nustatytas priverstinis kainų mažinimas, net kai lyginamos kainos pirmam nepriklausomam pirkėjui pardavimo subjektų lygmeniu, nesvarbu, ar tai būtų tiesiogiai gamybos bendrovės, ar pardavimo patronuojamoji įmonė. Tai padaryta nedarant poveikio pirmiau išdėstytoms išvadoms.

| (41) | Taigi Komisija naudojo abiejų šalių (Sąjungos pramonės ir „Jindal“) galutines pardavimo kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje, kurias pakoregavo, kad būtų atsižvelgta į nuolaidas. Kai buvo tinkama, Komisija tą pirmam nepriklausomam pirkėjui taikytą galutinę kainą pakoregavo, kad būtų atsižvelgta į vežimo, draudimo, tvarkymo, krovimo, pakavimo, kreditų, garantijų išlaidas ir komisinius tarp parduodančiosios bendrovės ir nesusijusio pirkėjo. Taip nustatytas 3,1 % priverstinio kainų mažinimo skirtumas. |
| --- | --- |

(41)

Taigi Komisija naudojo abiejų šalių (Sąjungos pramonės ir „Jindal“) galutines pardavimo kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje, kurias pakoregavo, kad būtų atsižvelgta į nuolaidas. Kai buvo tinkama, Komisija tą pirmam nepriklausomam pirkėjui taikytą galutinę kainą pakoregavo, kad būtų atsižvelgta į vežimo, draudimo, tvarkymo, krovimo, pakavimo, kreditų, garantijų išlaidas ir komisinius tarp parduodančiosios bendrovės ir nesusijusio pirkėjo. Taip nustatytas 3,1 % priverstinio kainų mažinimo skirtumas.

| (42) | Taigi, pakartotinai išnagrinėjus su „Jindal“ susijusią konkrečią padėtį nustatyta, kad dėl „Jindal“ pardavimo kainų buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės pardavimo kainos, nors ir mažesniu mastu, nei nustatyta per pradinį tyrimą. Kaip paaiškinta toliau, toks priverstinis kainų mažinimas gali būti laikomas reikšmingu rinkoje, kuri jautriai reaguoja į kainas. |
| --- | --- |

(42)

Taigi, pakartotinai išnagrinėjus su „Jindal“ susijusią konkrečią padėtį nustatyta, kad dėl „Jindal“ pardavimo kainų buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės pardavimo kainos, nors ir mažesniu mastu, nei nustatyta per pradinį tyrimą. Kaip paaiškinta toliau, toks priverstinis kainų mažinimas gali būti laikomas reikšmingu rinkoje, kuri jautriai reaguoja į kainas.

3.3.   Kainų smukdymas

Kainų smukdymas

| (43) | Bet kuriuo atveju, net jei persvarstytas „Jindal“ priverstinio kainų mažinimo skirtumas būtų laikomas nežymiu arba netinkamu, Komisija mano, kad aptariamo importo kainų poveikis Sąjungos pardavimui vis tiek būtų neigiamas. |
| --- | --- |

(43)

Bet kuriuo atveju, net jei persvarstytas „Jindal“ priverstinio kainų mažinimo skirtumas būtų laikomas nežymiu arba netinkamu, Komisija mano, kad aptariamo importo kainų poveikis Sąjungos pardavimui vis tiek būtų neigiamas.

| (44) | Importas dempingo kaina gali daryti didelį poveikį rinkai, ypač kai produktai yra homogeniški ir kai svarbus jautrumas kainoms. Kaliojo ketaus vamzdžiai yra produktai, kurių kainos yra labai jautrios, ir net nedidelis šios rūšies produktų kainų skirtumas gali turėti didelį poveikį rinkai. |
| --- | --- |

(44)

Importas dempingo kaina gali daryti didelį poveikį rinkai, ypač kai produktai yra homogeniški ir kai svarbus jautrumas kainoms. Kaliojo ketaus vamzdžiai yra produktai, kurių kainos yra labai jautrios, ir net nedidelis šios rūšies produktų kainų skirtumas gali turėti didelį poveikį rinkai.

| (45) | Kaliojo ketaus vamzdžiai – tai techniniuose standartuose apibrėžtas produktas. Todėl tos pačios rūšies produkto kokybė skiriasi palyginti nedaug ir atitinkamai kainos yra nepaprastai svarbus veiksnys priimant sprendimus dėl pirkimo. Be to, pagrindinis pardavimo kanalas yra tiesioginiai ir netiesioginiai konkursai, kuriuose beveik išimtinai vadovaujamasi logika, pagal kurią pasirenkamas mažiausios kainos pasiūlymo teikėjas. Šia logika vadovaujamasi ne tik tada, kai gamintojai ir jų pardavimo patronuojamosios įmonės konkursuose dalyvauja tiesiogiai, bet ir tada, kai jie dalyvauja netiesiogiai savo produktus tiekdami kitoms konkursuose dalyvaujančioms bendrovėms. Šios bendrovės paprastai yra statybos bendrovės, dalyvaujančios perkančiųjų organizacijų (miestų tarybų, vandentiekio bendrovių ir t. t.) organizuojamuose konkursuose. Šie konkursai apima ir vamzdžių tiekimą, ir jų įrengimą. Kadangi konkursuose paprastai gali dalyvauti visi pasiūlymų teikėjai, visos bendrovės, norėdamos laimėti konkursą, buvo priverstos mažinti savo kainas, kad priartėtų prie mažiausią kainą siūlančio konkurso dalyvio. |
| --- | --- |

(45)

Kaliojo ketaus vamzdžiai – tai techniniuose standartuose apibrėžtas produktas. Todėl tos pačios rūšies produkto kokybė skiriasi palyginti nedaug ir atitinkamai kainos yra nepaprastai svarbus veiksnys priimant sprendimus dėl pirkimo. Be to, pagrindinis pardavimo kanalas yra tiesioginiai ir netiesioginiai konkursai, kuriuose beveik išimtinai vadovaujamasi logika, pagal kurią pasirenkamas mažiausios kainos pasiūlymo teikėjas. Šia logika vadovaujamasi ne tik tada, kai gamintojai ir jų pardavimo patronuojamosios įmonės konkursuose dalyvauja tiesiogiai, bet ir tada, kai jie dalyvauja netiesiogiai savo produktus tiekdami kitoms konkursuose dalyvaujančioms bendrovėms. Šios bendrovės paprastai yra statybos bendrovės, dalyvaujančios perkančiųjų organizacijų (miestų tarybų, vandentiekio bendrovių ir t. t.) organizuojamuose konkursuose. Šie konkursai apima ir vamzdžių tiekimą, ir jų įrengimą. Kadangi konkursuose paprastai gali dalyvauti visi pasiūlymų teikėjai, visos bendrovės, norėdamos laimėti konkursą, buvo priverstos mažinti savo kainas, kad priartėtų prie mažiausią kainą siūlančio konkurso dalyvio.

| (46) | Šiomis konkrečiomis aplinkybėmis nagrinėjamojo produkto kainos buvo smukdomos dėl sparčiai didėjančio importo dempingo kaina iš Indijos, kaip nurodyta 51 konstatuojamojoje dalyje, ir vien tik priverstinis kainų mažinimas ne visiškai atspindėjo neigiamą importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonės kainoms. Kaip paaiškinta aptariamame reglamente (34), nors tiriamuoju laikotarpiu Indijos pardavimas ir rinkos dalis iš esmės padidėjo, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo (11 %) daug daugiau nei suvartojimas, o jos rinkos dalis sumažėjo 4 %. Dėl nuolatinio importo mažomis dempingo kainomis (35) daromo spaudimo Sąjungos pramonė negalėjo pritaikyti savo pardavimo kainų. |
| --- | --- |

(46)

Šiomis konkrečiomis aplinkybėmis nagrinėjamojo produkto kainos buvo smukdomos dėl sparčiai didėjančio importo dempingo kaina iš Indijos, kaip nurodyta 51 konstatuojamojoje dalyje, ir vien tik priverstinis kainų mažinimas ne visiškai atspindėjo neigiamą importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonės kainoms. Kaip paaiškinta aptariamame reglamente (34), nors tiriamuoju laikotarpiu Indijos pardavimas ir rinkos dalis iš esmės padidėjo, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo (11 %) daug daugiau nei suvartojimas, o jos rinkos dalis sumažėjo 4 %. Dėl nuolatinio importo mažomis dempingo kainomis (35) daromo spaudimo Sąjungos pramonė negalėjo pritaikyti savo pardavimo kainų.

34

35

| (47) | Taigi Komisija padarė išvadą, kad net jei būtų ginčijamas priverstinis kainų mažinimas, šiuo atveju būtų galima teigti, kad dėl aptariamo importo yra smukdomos kainos. |
| --- | --- |

(47)

Taigi Komisija padarė išvadą, kad net jei būtų ginčijamas priverstinis kainų mažinimas, šiuo atveju būtų galima teigti, kad dėl aptariamo importo yra smukdomos kainos.

3.4.   Priežastinis ryšys

Priežastinis ryšys

| (48) | Komisija toliau nagrinėjo, ar vis dar būtų priežastinis ryšys tarp importo dempingo kaina ir žalos, atsižvelgiant į patikslintą „Jindal“ priverstinio kainų mažinimo skirtumą ir (arba) alternatyvias išvadas dėl kainų smukdymo. Šiuo atžvilgiu Komisija priminė, kad „Jindal“ importas sudarė maždaug 20 % importo dempingo kaina. Komisija taip pat nustatė, kad perskaičiuotas mažesnis priverstinio kainų mažinimo skirtumas, susijęs su „Jindal“ pardavimu, nepakeitė fakto, kad Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai mažinamos ir dėl viso kito importo iš Indijos, kaip nurodyta 22 konstatuojamojoje dalyje, nes šiam importui nebuvo taikomos Bendrojo Teismo išvados. „Jindal“ perskaičiuotas priverstinis kainų mažinimas kartu su dideliu priverstinio kainų mažinimo skirtumu, per pradinį tyrimą nustatytu didžiajai daliai importo iš Indijos, patvirtina pirminę Komisijos išvadą dėl materialinės žalos buvimo ir priežastinio ryšio šiuo atveju. |
| --- | --- |

(48)

Komisija toliau nagrinėjo, ar vis dar būtų priežastinis ryšys tarp importo dempingo kaina ir žalos, atsižvelgiant į patikslintą „Jindal“ priverstinio kainų mažinimo skirtumą ir (arba) alternatyvias išvadas dėl kainų smukdymo. Šiuo atžvilgiu Komisija priminė, kad „Jindal“ importas sudarė maždaug 20 % importo dempingo kaina. Komisija taip pat nustatė, kad perskaičiuotas mažesnis priverstinio kainų mažinimo skirtumas, susijęs su „Jindal“ pardavimu, nepakeitė fakto, kad Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai mažinamos ir dėl viso kito importo iš Indijos, kaip nurodyta 22 konstatuojamojoje dalyje, nes šiam importui nebuvo taikomos Bendrojo Teismo išvados. „Jindal“ perskaičiuotas priverstinis kainų mažinimas kartu su dideliu priverstinio kainų mažinimo skirtumu, per pradinį tyrimą nustatytu didžiajai daliai importo iš Indijos, patvirtina pirminę Komisijos išvadą dėl materialinės žalos buvimo ir priežastinio ryšio šiuo atveju.

| (49) | Tada Komisija atliko bendrą nustatytos žalos ir viso importo dempingo kaina iš Indijos priežastinio ryšio analizę, taip pat atsižvelgdama į alternatyvias išvadas dėl kainų smukdymo. |
| --- | --- |

(49)

Tada Komisija atliko bendrą nustatytos žalos ir viso importo dempingo kaina iš Indijos priežastinio ryšio analizę, taip pat atsižvelgdama į alternatyvias išvadas dėl kainų smukdymo.

| (50) | Komisija nustatė, kad Sąjungos pramonės pardavimo nepriklausomiems pirkėjams pelningumas buvo labai mažas. Dėl importo dempingo kaina daromo konkurencinio spaudimo Sąjungos pramonė negalėjo pakankamai padidinti savo kainų, kad pagerintų savo finansinę padėtį. Mažas pelningumas rodo, kad importas dempingo kaina smukdė Sąjungos pramonės kainas ir ji negalėjo jų padidinti, kad pasiektų tvarų pelningumo lygį. |
| --- | --- |

(50)

Komisija nustatė, kad Sąjungos pramonės pardavimo nepriklausomiems pirkėjams pelningumas buvo labai mažas. Dėl importo dempingo kaina daromo konkurencinio spaudimo Sąjungos pramonė negalėjo pakankamai padidinti savo kainų, kad pagerintų savo finansinę padėtį. Mažas pelningumas rodo, kad importas dempingo kaina smukdė Sąjungos pramonės kainas ir ji negalėjo jų padidinti, kad pasiektų tvarų pelningumo lygį.

| (51) | Be to, kaip nurodyta aptariamame reglamente (79 ir 80 konstatuojamosiose dalyse), importo dempingo kaina apimtis labai padidėjo, nors rinka traukėsi. Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas dempingo kaina padidėjo daugiau nei 10 %. Šiuo atžvilgiu pagrindinio antidempingo reglamento 3 straipsnio 6 dalyje numatyta, kad materialinė žala Sąjungos pramonei gali būti padaryta vien jau dėl importo dempingo kaina apimties. |
| --- | --- |

(51)

Be to, kaip nurodyta aptariamame reglamente (79 ir 80 konstatuojamosiose dalyse), importo dempingo kaina apimtis labai padidėjo, nors rinka traukėsi. Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas dempingo kaina padidėjo daugiau nei 10 %. Šiuo atžvilgiu pagrindinio antidempingo reglamento 3 straipsnio 6 dalyje numatyta, kad materialinė žala Sąjungos pramonei gali būti padaryta vien jau dėl importo dempingo kaina apimties.

| (52) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad, nepaisant mažesnio perskaičiuoto „Jindal“ priverstinio kainų mažinimo skirtumo, Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai mažinamos dėl viso importo. Todėl vis dar egzistuoja priežastinis ryšys tarp viso importo dempingo kaina iš Indijos ir Sąjungos pramonei padarytos žalos. Be to, net jei būtų galima suabejoti išvadomis dėl priverstinio kainų mažinimo, susijusiomis su aptariamu importu, Komisija padarė išvadą, kad dėl Indijos importo buvo smarkiai smukdomos kainos, todėl patvirtinamos pradinės išvados dėl žalos / priežastinio ryšio. |
| --- | --- |

(52)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad, nepaisant mažesnio perskaičiuoto „Jindal“ priverstinio kainų mažinimo skirtumo, Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai mažinamos dėl viso importo. Todėl vis dar egzistuoja priežastinis ryšys tarp viso importo dempingo kaina iš Indijos ir Sąjungos pramonei padarytos žalos. Be to, net jei būtų galima suabejoti išvadomis dėl priverstinio kainų mažinimo, susijusiomis su aptariamu importu, Komisija padarė išvadą, kad dėl Indijos importo buvo smarkiai smukdomos kainos, todėl patvirtinamos pradinės išvados dėl žalos / priežastinio ryšio.

3.5.   Žalos skirtumas

Žalos skirtumas

| (53) | Bendrasis Teismas sprendimo byloje T-301/16 194 punkte konstatavo, kad negalima atmesti to, kad, jei Komisija priverstinį kainų mažinimą būtų apskaičiavusi teisingai, nustatytas Sąjungos pramonei padarytos žalos skirtumas galėjo būti mažesnis už dempingo skirtumą. |
| --- | --- |

(53)

Bendrasis Teismas sprendimo byloje T-301/16 194 punkte konstatavo, kad negalima atmesti to, kad, jei Komisija priverstinį kainų mažinimą būtų apskaičiavusi teisingai, nustatytas Sąjungos pramonei padarytos žalos skirtumas galėjo būti mažesnis už dempingo skirtumą.

| (54) | Pirma, Komisija pažymi, kad žalos skirtumo nustatymo taisyklės, taikytos tuo metu, kai buvo baigtas tyrimas, po kuriuo nustatytos priemonės, buvo pakeistos Reglamentu (ES) 2016/1036. Pagal naująsias taisykles apskaičiuoti žalos skirtumą reikalaujama tik išskirtinėmis aplinkybėmis. |
| --- | --- |

(54)

Pirma, Komisija pažymi, kad žalos skirtumo nustatymo taisyklės, taikytos tuo metu, kai buvo baigtas tyrimas, po kuriuo nustatytos priemonės, buvo pakeistos Reglamentu (ES) 2016/1036. Pagal naująsias taisykles apskaičiuoti žalos skirtumą reikalaujama tik išskirtinėmis aplinkybėmis.

| (55) | Antra, Komisija priminė, kad priverstinio kainų mažinimo analize ir žalos skirtumo nustatymu siekiama skirtingų tikslų. Priverstinio kainų mažinimo analize siekiama nustatyti, ar atitinkamas importas daro poveikį Sąjungos pramonės kainoms. Išvados dėl priverstinio kainų mažinimo yra vienas iš veiksnių, į kuriuos Komisija atsižvelgia analizuodama žalą ir priežastinį ryšį. Priešingai, žalos skirtumo nustatymo tikslas – išnagrinėti, ar už nustatytą dempingo skirtumą mažesnio muito pakaktų žalai pašalinti. Kitaip nei dėl žalos nustatymo ir išsamių prievolių pagal pagrindinio antidempingo reglamento 3 straipsnį, teisės aktų leidėjas nenustatė išsamių taisyklių, kaip Komisija turėtų apskaičiuoti tokį muito dydį. Tuo metu galiojančio antidempingo reglamento 9 straipsnyje buvo tiesiog nustatyta, kad „antidempingo muito suma turi neviršyti nustatyto dempingo skirtumo, tačiau ji turėtų būti mažesnė už šį skirtumą, jei šis mažesnis muitas būtų tinkamas Sąjungos pramonei padarytai žalai pašalinti“. Šiuo atveju Komisija apskaičiavo kainą, kurios pakaktų Sąjungos pramonės gamybos sąnaudoms padengti, prie kurios pridėjo pagrįstą pelno sumą (vadinamąją nežalingą kainą). Ši kaina buvo palyginta su importo kaina. Šis kainų skirtumas buvo išreikštas importuojamo produkto CIF kainos procentine dalimi, kad tokią procentinę dalį arba skirtumą būtų galima palyginti su nustatytu dempingo dydžiu (taip pat išreikštu remiantis CIF kainomis). Iš tiesų, neatsižvelgiant į tai, ar grindžiamas žalos skirtumu, ar dempingo skirtumu, muitas visada bus taikomas importuojamų produktų CIF kainai, kai tokie produktai pateikiami muitinei Sąjungoje atlikti muitinį įforminimą. |
| --- | --- |

(55)

Antra, Komisija priminė, kad priverstinio kainų mažinimo analize ir žalos skirtumo nustatymu siekiama skirtingų tikslų. Priverstinio kainų mažinimo analize siekiama nustatyti, ar atitinkamas importas daro poveikį Sąjungos pramonės kainoms. Išvados dėl priverstinio kainų mažinimo yra vienas iš veiksnių, į kuriuos Komisija atsižvelgia analizuodama žalą ir priežastinį ryšį. Priešingai, žalos skirtumo nustatymo tikslas – išnagrinėti, ar už nustatytą dempingo skirtumą mažesnio muito pakaktų žalai pašalinti. Kitaip nei dėl žalos nustatymo ir išsamių prievolių pagal pagrindinio antidempingo reglamento 3 straipsnį, teisės aktų leidėjas nenustatė išsamių taisyklių, kaip Komisija turėtų apskaičiuoti tokį muito dydį. Tuo metu galiojančio antidempingo reglamento 9 straipsnyje buvo tiesiog nustatyta, kad „antidempingo muito suma turi neviršyti nustatyto dempingo skirtumo, tačiau ji turėtų būti mažesnė už šį skirtumą, jei šis mažesnis muitas būtų tinkamas Sąjungos pramonei padarytai žalai pašalinti“. Šiuo atveju Komisija apskaičiavo kainą, kurios pakaktų Sąjungos pramonės gamybos sąnaudoms padengti, prie kurios pridėjo pagrįstą pelno sumą (vadinamąją nežalingą kainą). Ši kaina buvo palyginta su importo kaina. Šis kainų skirtumas buvo išreikštas importuojamo produkto CIF kainos procentine dalimi, kad tokią procentinę dalį arba skirtumą būtų galima palyginti su nustatytu dempingo dydžiu (taip pat išreikštu remiantis CIF kainomis). Iš tiesų, neatsižvelgiant į tai, ar grindžiamas žalos skirtumu, ar dempingo skirtumu, muitas visada bus taikomas importuojamų produktų CIF kainai, kai tokie produktai pateikiami muitinei Sąjungoje atlikti muitinį įforminimą.

| (56) | Be to, priverstinio kainų mažinimo tikslais naudojama metodika ir skaičiai skiriasi nuo tų, kurie naudojami apskaičiuojant priverstinį pardavimą mažesnėmis kainomis. Priverstinio kainų mažinimo skirtumas kiekvienos rūšies produktui (toliau – PKN) apskaičiuojamas kaip eksportuojančio gamintojo faktinių importo kainų ir faktinių Sąjungos gamintojų kainų skirtumas, išreikštas Sąjungos pramonės kainos procentine dalimi. Tuomet bendras svertinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas apskaičiuojamas kaip eksportuojančio gamintojo faktinių importo kainų ir faktinių Sąjungos gamintojų kainų skirtumas, išreikštas eksportuojančio gamintojo teorinės apyvartos procentine dalimi, t. y. suma, kurią eksportuojantis gamintojas būtų gavęs, jeigu importuotą kiekį būtų pardavęs ta pačia kaina kaip ir Sąjungos gamintojai. Priešingai, žalos skirtumas apskaičiuojamas (taip pat remiantis PKN) kaip Sąjungos pramonės nežalingos kainos ir faktinės importo kainos skirtumas, išreikštas eksportuojančio gamintojo faktinės CIF vertės procentine dalimi (taigi faktinės, o ne teorinės apyvartos). |
| --- | --- |

(56)

Be to, priverstinio kainų mažinimo tikslais naudojama metodika ir skaičiai skiriasi nuo tų, kurie naudojami apskaičiuojant priverstinį pardavimą mažesnėmis kainomis. Priverstinio kainų mažinimo skirtumas kiekvienos rūšies produktui (toliau – PKN) apskaičiuojamas kaip eksportuojančio gamintojo faktinių importo kainų ir faktinių Sąjungos gamintojų kainų skirtumas, išreikštas Sąjungos pramonės kainos procentine dalimi. Tuomet bendras svertinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas apskaičiuojamas kaip eksportuojančio gamintojo faktinių importo kainų ir faktinių Sąjungos gamintojų kainų skirtumas, išreikštas eksportuojančio gamintojo teorinės apyvartos procentine dalimi, t. y. suma, kurią eksportuojantis gamintojas būtų gavęs, jeigu importuotą kiekį būtų pardavęs ta pačia kaina kaip ir Sąjungos gamintojai. Priešingai, žalos skirtumas apskaičiuojamas (taip pat remiantis PKN) kaip Sąjungos pramonės nežalingos kainos ir faktinės importo kainos skirtumas, išreikštas eksportuojančio gamintojo faktinės CIF vertės procentine dalimi (taigi faktinės, o ne teorinės apyvartos).

| (57) | Taigi klaida nustatant konkretaus eksportuojančio gamintojo priverstinį kainų mažinimą ir jo dydį nebūtinai savaime daro poveikį žalos skirtumui, kuris nustatomas tokiam eksportuojančiam gamintojui. |
| --- | --- |

(57)

Taigi klaida nustatant konkretaus eksportuojančio gamintojo priverstinį kainų mažinimą ir jo dydį nebūtinai savaime daro poveikį žalos skirtumui, kuris nustatomas tokiam eksportuojančiam gamintojui.

| (58) | Bet kuriuo atveju, atsižvelgdama į Bendrojo Teismo sprendimo 194 punktą, Komisija peržiūrėjo „Jindal“ žalos skirtumą. |
| --- | --- |

(58)

Bet kuriuo atveju, atsižvelgdama į Bendrojo Teismo sprendimo 194 punktą, Komisija peržiūrėjo „Jindal“ žalos skirtumą.

| (59) | Įprastomis aplinkybėmis Sąjungos pramonės nežalinga kaina yra grindžiama kiekvienos rūšies produkto gamybos sąnaudomis, įskaitant PBA išlaidas, prie kurių pridedamas pagrįstas pelnas, ir nustatoma pagal gamintojo kainos EXW sąlygomis lygį. Tačiau šiuo konkrečiu atveju Komisija neturėjo pakankamai išsamios ir patikrintos informacijos apie gamybos sąnaudas pagal PKN, kuri yra būtina žalos skirtumui apskaičiuoti, kaip aprašyta pirmiau. Kita vertus, Komisija turėjo informacijos apie Sąjungos gamintojų pardavimo subjektų pardavimo sąnaudas ir pelną. Atsižvelgiant į ypatingas šio atvejo aplinkybes, ypač į tai, kad produkto rūšys labai skiriasi, ir į specifinius techninius standartus / specifikacijas, nustatomus konkursų specifikacijose, nežalinga kaina buvo išimties tvarka grindžiama kiekvienos rūšies produkto galutine pardavimo kaina, kuri buvo pakoreguota, kad būtų atsižvelgta į nuolaidas, kaip aprašyta 41 konstatuojamojoje dalyje, o tuomet iš jos buvo atimtas faktinis pelnas ir pridėtas pagrįstas pelnas. Atsižvelgiant į šias ypatingas aplinkybes ir siekiant vykdyti sprendimą, išimties tvarka laikyta, kad būtų tikslinga tą kainą su „Jindal“ galutine pardavimo kaina palyginti simetriškai, t. y. jos susijusių importuotojų lygmeniu, taip pat ją pakoreguojant, kad būtų atsižvelgta tik į nuolaidas, kaip aprašyta 41 konstatuojamojoje dalyje, tačiau pridėtos PBA išlaidos ir pelnas, jei yra. |
| --- | --- |

(59)

Įprastomis aplinkybėmis Sąjungos pramonės nežalinga kaina yra grindžiama kiekvienos rūšies produkto gamybos sąnaudomis, įskaitant PBA išlaidas, prie kurių pridedamas pagrįstas pelnas, ir nustatoma pagal gamintojo kainos EXW sąlygomis lygį. Tačiau šiuo konkrečiu atveju Komisija neturėjo pakankamai išsamios ir patikrintos informacijos apie gamybos sąnaudas pagal PKN, kuri yra būtina žalos skirtumui apskaičiuoti, kaip aprašyta pirmiau. Kita vertus, Komisija turėjo informacijos apie Sąjungos gamintojų pardavimo subjektų pardavimo sąnaudas ir pelną. Atsižvelgiant į ypatingas šio atvejo aplinkybes, ypač į tai, kad produkto rūšys labai skiriasi, ir į specifinius techninius standartus / specifikacijas, nustatomus konkursų specifikacijose, nežalinga kaina buvo išimties tvarka grindžiama kiekvienos rūšies produkto galutine pardavimo kaina, kuri buvo pakoreguota, kad būtų atsižvelgta į nuolaidas, kaip aprašyta 41 konstatuojamojoje dalyje, o tuomet iš jos buvo atimtas faktinis pelnas ir pridėtas pagrįstas pelnas. Atsižvelgiant į šias ypatingas aplinkybes ir siekiant vykdyti sprendimą, išimties tvarka laikyta, kad būtų tikslinga tą kainą su „Jindal“ galutine pardavimo kaina palyginti simetriškai, t. y. jos susijusių importuotojų lygmeniu, taip pat ją pakoreguojant, kad būtų atsižvelgta tik į nuolaidas, kaip aprašyta 41 konstatuojamojoje dalyje, tačiau pridėtos PBA išlaidos ir pelnas, jei yra.

| (60) | Taip nustatytas 9,0 % perskaičiuotas žalos skirtumas. |
| --- | --- |

(60)

Taip nustatytas 9,0 % perskaičiuotas žalos skirtumas.

| (61) | Atskleidus faktus SG PAM nesutiko su nustatytu žalos skirtumo lygiu. Pirma, SG PAM tvirtino, kad Komisija perskaičiuodama žalos skirtumą viršijo tai, kas būtina Teismo išvadoms įgyvendinti, nes, jos nuomone, Teismas nenustatė žalos skirtumo skaičiavimo klaidos. Antra, SG PAM teigė, kad siūlomas žalos skirtumas nepašalintų žalos Sąjungos pramonei, atsižvelgiant į tai, kad perskaičiuotas muito dydis būtų panašus į ECL. Remdamasi rinkos informacija SG PAM teigė, kad toks muitų dydis neturėjo poveikio nei ECL pardavimo apimčiai, nei kainoms, todėl SG PAM negalėjo pasiekti nežalingo kainų lygio ir padidinti savo pelningumo. Todėl Komisija arba neturėtų taikyti mažesnio muito taisyklės, arba turėtų taikyti kitokią žalos skirtumo skaičiavimo metodiką. |
| --- | --- |

(61)

Atskleidus faktus SG PAM nesutiko su nustatytu žalos skirtumo lygiu. Pirma, SG PAM tvirtino, kad Komisija perskaičiuodama žalos skirtumą viršijo tai, kas būtina Teismo išvadoms įgyvendinti, nes, jos nuomone, Teismas nenustatė žalos skirtumo skaičiavimo klaidos. Antra, SG PAM teigė, kad siūlomas žalos skirtumas nepašalintų žalos Sąjungos pramonei, atsižvelgiant į tai, kad perskaičiuotas muito dydis būtų panašus į ECL. Remdamasi rinkos informacija SG PAM teigė, kad toks muitų dydis neturėjo poveikio nei ECL pardavimo apimčiai, nei kainoms, todėl SG PAM negalėjo pasiekti nežalingo kainų lygio ir padidinti savo pelningumo. Todėl Komisija arba neturėtų taikyti mažesnio muito taisyklės, arba turėtų taikyti kitokią žalos skirtumo skaičiavimo metodiką.

| (62) | Dėl pirmojo tvirtinimo Komisija priminė, kad, kaip nurodyta 5 konstatuojamojoje dalyje, Bendrasis Teismas aiškiai nurodė Komisijai išnagrinėti, ar dėl galimo žalos skirtumo pasikeitimo priverstinio kainų mažinimo skirtumo perskaičiavimas taip pat turėtų įtakos galutiniam muito dydžiui. |
| --- | --- |

(62)

Dėl pirmojo tvirtinimo Komisija priminė, kad, kaip nurodyta 5 konstatuojamojoje dalyje, Bendrasis Teismas aiškiai nurodė Komisijai išnagrinėti, ar dėl galimo žalos skirtumo pasikeitimo priverstinio kainų mažinimo skirtumo perskaičiavimas taip pat turėtų įtakos galutiniam muito dydžiui.

| (63) | Antra, Komisija pakartojo, kas nustatyta pagrindiniuose reglamentuose. Vadovaujantis tuo metu galiojusio pagrindinio antidempingo reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, „antidempingo muito dydis neturi viršyti nustatyto dempingo skirtumo ir turėtų būti mažesnis už tą skirtumą, jei mažesnio muito pakanka pašalinti Sąjungos pramonei padarytą žalą“. Panašiai, šio tyrimo metu galiojusio pagrindinio antisubsidijų reglamento 15 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje buvo nustatyta, kad „kompensacinio muito dydis neturi viršyti apskaičiuotos kompensuotinų subsidijų sumos, bet turėtų būti mažesnis nei bendra kompensuotinų subsidijų suma, jei tokio mažesnio muito pakaktų pašalinti žalą Sąjungos pramonei“. |
| --- | --- |

(63)

Antra, Komisija pakartojo, kas nustatyta pagrindiniuose reglamentuose. Vadovaujantis tuo metu galiojusio pagrindinio antidempingo reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, „antidempingo muito dydis neturi viršyti nustatyto dempingo skirtumo ir turėtų būti mažesnis už tą skirtumą, jei mažesnio muito pakanka pašalinti Sąjungos pramonei padarytą žalą“. Panašiai, šio tyrimo metu galiojusio pagrindinio antisubsidijų reglamento 15 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje buvo nustatyta, kad „kompensacinio muito dydis neturi viršyti apskaičiuotos kompensuotinų subsidijų sumos, bet turėtų būti mažesnis nei bendra kompensuotinų subsidijų suma, jei tokio mažesnio muito pakaktų pašalinti žalą Sąjungos pramonei“.

| (64) | Šis atnaujintas antidempingo tyrimas atliekamas kartu su atnaujintu antisubsidijų tyrimu, kurio metu buvo nustatyta 6 % perskaičiuota subsidijavimo suma. Atsižvelgiant į tai, kad Teismo sprendimas neturėjo įtakos 19 % „Jindal“ dempingo skirtumui, bendras subsidijų ir dempingo skirtumas yra didesnis už perskaičiuotą žalos skirtumą. |
| --- | --- |

(64)

Šis atnaujintas antidempingo tyrimas atliekamas kartu su atnaujintu antisubsidijų tyrimu, kurio metu buvo nustatyta 6 % perskaičiuota subsidijavimo suma. Atsižvelgiant į tai, kad Teismo sprendimas neturėjo įtakos 19 % „Jindal“ dempingo skirtumui, bendras subsidijų ir dempingo skirtumas yra didesnis už perskaičiuotą žalos skirtumą.

| (65) | Atsižvelgiant į pirmiau minėtą teisinį pagrindą, pagal mažesnio muito taisyklę bendra kompensacinio ir antidempingo muitų norma negali viršyti žalos skirtumo. Todėl Komisija nustatys tik tokį galutinį antidempingo muitą, kuris, pridėjus prie galutinio kompensacinio muito, bus ne didesnis už atitinkamą žalos pašalinimo lygį. |
| --- | --- |

(65)

Atsižvelgiant į pirmiau minėtą teisinį pagrindą, pagal mažesnio muito taisyklę bendra kompensacinio ir antidempingo muitų norma negali viršyti žalos skirtumo. Todėl Komisija nustatys tik tokį galutinį antidempingo muitą, kuris, pridėjus prie galutinio kompensacinio muito, bus ne didesnis už atitinkamą žalos pašalinimo lygį.

| (66) | Per pradinį tyrimą Komisija nustatė Sąjungos pramonei nežalingą kainą, kaip aprašyta 59 konstatuojamojoje dalyje. Ši kaina buvo palyginta su importo kaina, o skirtumas išreikštas procentine dalimi (toliau – žalos skirtumas). Tuo metu, kai ši metodika buvo teisiškai teisinga siekiant pašalinti tuo metu nustatytą žalą, Sąjungos pramonė jos neginčijo. Bet kokie svarstymai dėl priemonių veiksmingumo atsižvelgiant į tariamus vėlesnius įvykius negali paneigti šios metodikos teisėtumo. Nėra jokios priežasties nukrypti nuo šios metodikos dabar nustatant muito normą be Teismo nustatytų priverstinio kainų mažinimo skaičiavimo klaidų, kurios taip pat turėjo įtakos žalos skirtumui. |
| --- | --- |

(66)

Per pradinį tyrimą Komisija nustatė Sąjungos pramonei nežalingą kainą, kaip aprašyta 59 konstatuojamojoje dalyje. Ši kaina buvo palyginta su importo kaina, o skirtumas išreikštas procentine dalimi (toliau – žalos skirtumas). Tuo metu, kai ši metodika buvo teisiškai teisinga siekiant pašalinti tuo metu nustatytą žalą, Sąjungos pramonė jos neginčijo. Bet kokie svarstymai dėl priemonių veiksmingumo atsižvelgiant į tariamus vėlesnius įvykius negali paneigti šios metodikos teisėtumo. Nėra jokios priežasties nukrypti nuo šios metodikos dabar nustatant muito normą be Teismo nustatytų priverstinio kainų mažinimo skaičiavimo klaidų, kurios taip pat turėjo įtakos žalos skirtumui.

| (67) | Dėl šių priežasčių Komisija šiuos teiginius atmetė. |
| --- | --- |

(67)

Dėl šių priežasčių Komisija šiuos teiginius atmetė.

4.   GALUTINĖS PRIEMONĖS

GALUTINĖS PRIEMONĖS

| (68) | Remiantis šiame atnaujintame antidempingo tyrime padarytomis išvadomis dėl dempingo, žalos ir priežastinio ryšio, importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams, kuriuos pagamino „Jindal Saw Limited“, vėl nustatomas galutinis antidempingo muitas. |
| --- | --- |

(68)

Remiantis šiame atnaujintame antidempingo tyrime padarytomis išvadomis dėl dempingo, žalos ir priežastinio ryšio, importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams, kuriuos pagamino „Jindal Saw Limited“, vėl nustatomas galutinis antidempingo muitas.

| (69) | Šis tyrimas buvo atliekamas kartu su atnaujintu antisubsidijų tyrimu dėl tos pačios bendrovės ir to paties produkto, kuriame Komisijos nustatyta subsidijavimo suma yra mažesnė už žalos pašalinimo lygį. Todėl Komisija nustatė galutinės nustatyto subsidijavimo sumos dydžio kompensacinius muitus. Atsižvelgiant į tai, kad bendri subsidijų ir dempingo skirtumai yra didesni už perskaičiavus nustatytą žalos skirtumą, bendros kompensacinio ir antidempingo muitų normos pagal mažesnio muito taisyklę negali viršyti žalos skirtumo. Todėl Komisija nustatys tik tokį galutinį antidempingo muitą, kuris, pridėjus prie galutinio kompensacinio muito, bus ne didesnis už atitinkamą žalos pašalinimo lygį. |
| --- | --- |

(69)

Šis tyrimas buvo atliekamas kartu su atnaujintu antisubsidijų tyrimu dėl tos pačios bendrovės ir to paties produkto, kuriame Komisijos nustatyta subsidijavimo suma yra mažesnė už žalos pašalinimo lygį. Todėl Komisija nustatė galutinės nustatyto subsidijavimo sumos dydžio kompensacinius muitus. Atsižvelgiant į tai, kad bendri subsidijų ir dempingo skirtumai yra didesni už perskaičiavus nustatytą žalos skirtumą, bendros kompensacinio ir antidempingo muitų normos pagal mažesnio muito taisyklę negali viršyti žalos skirtumo. Todėl Komisija nustatys tik tokį galutinį antidempingo muitą, kuris, pridėjus prie galutinio kompensacinio muito, bus ne didesnis už atitinkamą žalos pašalinimo lygį.

| (70) | Šiuo pagrindu nustatomos tokios šių muitų normos:











  Bendrovės pavadinimas | Subsidijavimo suma | Dempingo skirtumas | Žalos skirtumas | Kompensacinio muito norma | Antidempingo muito norma | Iš viso muitų |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jindal Saw Limited | 6,0 % | 19,0 % | 9,0 % | 6,0 % | 3,0 % | 9,0 % |

(70)

Šiuo pagrindu nustatomos tokios šių muitų normos:

Bendrovės pavadinimas

Subsidijavimo suma

Dempingo skirtumas

Žalos skirtumas

Kompensacinio muito norma

Antidempingo muito norma

Iš viso muitų

Jindal Saw Limited

6,0 %

19,0 %

9,0 %

6,0 %

3,0 %

9,0 %

| (71) | Patikslinto dydžio antidempingo muitai taikomi be jokių pertraukų nuo aptariamo reglamento įsigaliojimo (t. y. nuo 2016 m. kovo 19 d.). Muitinėms nurodoma pagal taikomus muitų teisės aktus surinkti atitinkamą sumą, susijusią su „Jindal Saw Limited“ importu, ir grąžinti visas iki šiol surinktas permokėtas sumas. |
| --- | --- |

(71)

Patikslinto dydžio antidempingo muitai taikomi be jokių pertraukų nuo aptariamo reglamento įsigaliojimo (t. y. nuo 2016 m. kovo 19 d.). Muitinėms nurodoma pagal taikomus muitų teisės aktus surinkti atitinkamą sumą, susijusią su „Jindal Saw Limited“ importu, ir grąžinti visas iki šiol surinktas permokėtas sumas.

| (72) | Atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (36) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną. |
| --- | --- |

(72)

Atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (36) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną.

36

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

| (73) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(73)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   „Jindal Saw Limited“ pagamintiems importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams, išskyrus kaliojo ketaus vamzdžius ir vamzdelius be vidinės ir išorinės dangos (nedengtus vamzdžius), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7303 00 10 ir ex 7303 00 90 (TARIC kodai 7303001010 ir 7303009010), nuo 2016 m. kovo 19 d. nustatomas galutinis antidempingo muitas.

2.   Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino „Jindal Saw Limited“, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra 3 % (papildomas TARIC kodas C054).

2 straipsnis

Visos 1 straipsnyje nustatytą galutinį antidempingo muitą viršijančios galutinio antidempingo muito sumos, kurias „Jindal Saw Limited“ sumokėjo pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2016/388, grąžinamos arba atsisakoma jas išieškoti.

Dėl muitų grąžinimo ar atsisakymo juos išieškoti reikia kreiptis į nacionalines muitines pagal taikomus muitų teisės aktus. Visas sumas, kurios buvo grąžintos po Bendrojo Teismo sprendimo Jindal Saw byloje T-301/16, jas išmokėjusios institucijos susigrąžina neviršydamos 1 straipsnio 2 dalyje nustatytos sumos.

3 straipsnis

1 straipsniu nustatytas galutinis antidempingo muitas taip pat surenkamas už importuotus produktus, kurių registracija vykdyta pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/1250, kuriuo, atnaujinus tyrimą siekiant įgyvendinti 2019 m. balandžio 10 d. sprendimus bylose T-300/16 ir T-301/16 dėl Įgyvendinimo reglamentų (ES) 2016/387 ir (ES) 2016/388, kuriais nustatomas galutinis kompensacinis muitas ir galutinis antidempingo muitas importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams, nustatomas reikalavimas registruoti tam tikrus importuojamus Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžius ir vamzdelius, 1 straipsnį.

4 straipsnis

Muitinėms pavedama nutraukti importuojamų produktų registraciją, nustatytą vadovaujantis panaikinamo Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/1250 1 straipsnio 1 dalimi.

5 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2020 m. balandžio 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

1

(2)  
  2016 m. kovo 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/388, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams (OL L 73, 2016 3 18, p. 53).

2

(3)  
  2016 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1369, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/388, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams (OL L 217, 2016 8 12, p. 4).

3

(4)  
  2019 m. balandžio 10 d. Bendrojo Teismo (pirmoji išplėstinė kolegija) sprendimas Jindal Saw Ltd ir Jindal Saw Italia SpA prieš Europos Komisiją (T-301/16, ECLI:EU:T:2019:234).

4

Jindal Saw Ltd ir Jindal Saw Italia SpA prieš Europos Komisiją

(5)  Gamintojo kaina EXW sąlygomis reiškia, kad prireikus atskaitytos transporto išlaidos.

5

(6)  Byla T-301/16, 184 punktas.

6

(7)  Ten pat, 185 punktas.

7

(8)  
  2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (OL L 343, 2009 12 22, p. 51) (pakeistas Reglamentu (ES) 2016/1036).

8

(9)  Byla T-301/16, 193 punktas.

9

(10)  Ten pat, 194 punktas.

10

(11)  
  1988 m. balandžio 26 d. Sprendimo Asteris AE ir kt. ir Graikijos Respublika prieš Komisiją, sujungtos bylos 97, 193, 99 ir 215/86, Rink. p. 2181, 27 ir 28 punktai.

11

Asteris AE ir kt. ir Graikijos Respublika prieš Komisiją

(12)  Sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-415/96, Rink. p. I-6993, 31 punktas; 2000 m. spalio 3 d. Sprendimo Industrie des Poudres Spheriques prieš Tarybą, C-458/98 P, Rink. p. I-8147, 80–85 punktai; 2008 m. liepos 9 d. Sprendimo Alitalia prieš Komisiją, T-301/01, Rink. p. II-1753, 99 ir 142 punktai; 2011 m. gegužės 12 d. Sprendimo Region Nord-Pas de Calais prieš Komisiją, sujungtos bylos T-267/08 ir T-279/08, ECLI:EU:T:2011:209, 83 punktas.

12

Ispanija prieš Komisiją

Industrie des Poudres Spheriques prieš Tarybą

Alitalia prieš Komisiją

Region Nord-Pas de Calais prieš Komisiją

(13)  Sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-415/96, Rink. p. I-6993, 31 punktas; 2000 m. spalio 3 d. Sprendimo Industries des Poudres Spheriques prieš Tarybą, C-458/98 P, Rink. p. I-8147, 80–85 punktai;

13

Ispanija prieš Komisiją

Industries des Poudres Spheriques prieš Tarybą

(14)  
  2018 m. kovo 15 d. Sprendimo Deichmann SE prieš Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187, 79 punktas ir 2019 m. birželio 19 d. Sprendimo C & J Clark International Ltd prieš Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16, 58 punktas.

14

Deichmann SE prieš Hauptzollamt Duisburg

C & J Clark International Ltd prieš Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

(15)  
  2019 m. rugsėjo 20 d. Sprendimo Jinan Meide Casting Co. Ltd, T-650/17, ECLI:EU:T:2019:644, 333–342 punktai.

15

Jinan Meide Casting Co. Ltd

(16)  
  2019 m. liepos 22 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/1250, kuriuo, atnaujinus tyrimą siekiant įgyvendinti 2019 m. balandžio 10 d. sprendimus bylose T-300/16 ir T-301/16 dėl Įgyvendinimo reglamentų (ES) 2016/387 ir (ES) 2016/388, kuriais nustatomas galutinis kompensacinis muitas ir galutinis antidempingo muitas importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams, nustatomas reikalavimas registruoti tam tikrus importuojamus Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžius ir vamzdelius (OL L 195, 2019 7 23, p. 13).

16

(17)  
  2018 m. kovo 15 d. Sprendimas Deichmann SE prieš Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187.

17

Deichmann SE prieš Hauptzollamt Duisburg

(18)  Šiuo klausimu žr. 2018 m. kovo 15 d. Sprendimą Deichmann SE prieš Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, ir jo 62 punkte minimus sprendimus, konkrečiai 2007 m. rugsėjo 27 d. Sprendimo Ikea Wholesale, C-351/04, EU:C:2007:547, 66–69 punktus ir 2017 m. sausio 18 d. Sprendimo Wortmann, C-365/15, EU:C:2017:19, 34 punktą.

18

Deichmann SE prieš Hauptzollamt Duisburg

Ikea Wholesale

Wortmann

(19)  
  2018 m. kovo 15 d. Sprendimo Deichmann SE prieš Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, 63 punktas ir jame minima teismų praktika.

19

Deichmann SE prieš Hauptzollamt Duisburg

(20)  Reglamentas (ES) 2016/1036.

20

(21)  
  2018 m. kovo 15 d. Sprendimo Deichmann, C-256/16, EU:C:2018:187, 77 ir 78 punktai ir 2019 m. birželio 19 d. Sprendimo C & J Clark International Ltd prieš Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16, 57 punktas.

21

Deichmann

C & J Clark International Ltd prieš Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

(22)  
  2018 m. kovo 15 d. Sprendimo Deichmann SE prieš Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, 79 punktas ir 2019 m. birželio 19 d. Sprendimo C & J Clark International Ltd prieš Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16, 58 punktas.

22

Deichmann SE prieš Hauptzollamt Duisburg

C & J Clark International Ltd prieš Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

(23)  
  2011 m. lapkričio 30 d. Sprendimas Transnational Company „Kazchrome“ ir ENRC Marketing prieš Tarybą ir Komisiją, T-107/08, ECLI:EU:T:2011:704.

23

Transnational Company „Kazchrome“ ir ENRC Marketing prieš Tarybą ir Komisiją,

(24)  
  2011 m. lapkričio 30 d. Sprendimo Transnational Company „Kazchrome“ ir ENRC Marketing prieš Tarybą ir Komisiją, T-107/08, ECLI:EU:T:2011:704, 68 punktas.

24

Transnational Company „Kazchrome“ ir ENRC Marketing prieš Tarybą ir Komisiją,

(25)  
  2019 m. rugsėjo 20 d. Sprendimo Jinan Meide Casting Co. Ltd, T-650/17, ECLI:EU:T:2019:644, 333–342 punktai.

25

Jinan Meide Casting Co. Ltd

(26)  Žr. Įgyvendinimo reglamento (ES) 2016/388, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams (aptariamas reglamentas), 93 ir 126 konstatuojamąsias dalis.

26

(27)  Šiuo klausimu žr. 2019 m. gegužės 8 d. Bendrojo Teismo (antroji kolegija) sprendimo Stemcor London, T-749/16, ECLI:EU:T:2019:310, 84 punktą („Teisingumo Teismas jau yra nusprendęs, kad žala Sąjungos gamybai dėl importo dempingo kaina turi būti vertinama bendrai, o šios žalos dalies, priskirtinos konkrečiai atsakingai bendrovei, nustatyti nereikia ar netgi neįmanoma“).

27

Stemcor London,

(28)  Siekdama supaprastinti tyrimą, Komisija atrinko šešias didžiausias SG PAM pardavimo patronuojamąsias įmones.

28

(29)  
  „Duktus“ taip pat vykdė pardavimą per Čekijoje esančią pardavimo patronuojamąją įmonę, tačiau, atsižvelgiant į tai, kad ši bendrovė yra maža, jos duomenys nebuvo patikrinti.

29

(30)  Patikrintos visos trys „Jindal“ patronuojamosios įmonės. „Jindal“ taip pat mažiau nei 3 % pardavimo į ES vykdė tiesiogiai iš Indijos į atokias Reuniono ir Majoto salas, kurios laikomos ES muitų teritorija.

30

(31)  
  2014 m. lapkričio 10 d. suinteresuotosioms šalims susipažinti pateikta skundo suvestinė redakcija, p. 6.

31

(32)  Didesnį gamybos santykį galima paaiškinti tuo, kad SG PAM eksportavo daugiau nei „Duktus“.

32

(33)  Šių 10 rūšių produktai sudarė daugiau nei 30 % viso SG PAM pardavimo. Kadangi būta didelių produkto rūšių skirtumų – daugiausia parduotos rūšies produktas sudarė tik 6 % viso pardavimo, o 10-os pagal pardavimo apimtį rūšies produktas – tik 2,7 %, Komisija nagrinėjo 10 tipiškiausių.

33

(34)  Žr. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2016/388, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams, 80 ir 99 konstatuojamąsias dalis.

34

(35)  Tai, kad iš Indijos importuota mažesnėmis nei Sąjungos pardavimo kainomis, matyti iš lentelių, pateiktų aptariamo reglamento 82 konstatuojamojoje dalyje (Indijos importo kainos) ir 106 konstatuojamojoje dalyje (Vidutinė vieneto kaina Sąjungoje).

35

(36)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

36

---

SPRENDIMAI

| 2020 4 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 118/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 4 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 118/26

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2020/528

2020 m. balandžio 14 d.

kuriuo Brazilijos, Kinijos, Pietų Korėjos, Tailando ir Jungtinių Amerikos Valstijų laboratorijoms suteikiamas leidimas atlikti šunų, kačių ir šeškų pasiutligės vakcinų veiksmingumo stebėsenos serologinius tyrimus

(pranešta dokumentu Nr. C(2020) 2103)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2000 m. kovo 20 d. Tarybos sprendimą 2000/258/EB dėl specialios institucijos, atsakingos už kriterijų, būtinų standartizuojant pasiutligės vakcinų veiksmingumo stebėsenos serologinius tyrimus, nustatymą, skyrimo (1), ypač į jo 3 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Sprendimu 2000/258/EB Nansi (Prancūzija) laboratorija Agence française de sécurité sanitaire des aliments (AFSSA) paskirta specialia institucija, atsakinga už kriterijų, būtinų standartizuojant pasiutligės vakcinų veiksmingumo stebėsenos serologinius tyrimus, nustatymą. AFSSA buvo integruota į Prancūzijos laboratoriją Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES); |
| --- | --- |

(1)

Sprendimu 2000/258/EB Nansi (Prancūzija) laboratorija Agence française de sécurité sanitaire des aliments (AFSSA) paskirta specialia institucija, atsakinga už kriterijų, būtinų standartizuojant pasiutligės vakcinų veiksmingumo stebėsenos serologinius tyrimus, nustatymą. AFSSA buvo integruota į Prancūzijos laboratoriją Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES);

| (2) | be kita ko, Sprendimu 2000/258/EB nustatyta, kad ANSES tikslas – atlikti trečiųjų šalių laboratorijų, kurios pateikė prašymą vykdyti pasiutligės vakcinų veiksmingumo stebėsenos serologinius tyrimus, vertinimą; |
| --- | --- |

(2)

be kita ko, Sprendimu 2000/258/EB nustatyta, kad ANSES tikslas – atlikti trečiųjų šalių laboratorijų, kurios pateikė prašymą vykdyti pasiutligės vakcinų veiksmingumo stebėsenos serologinius tyrimus, vertinimą;

| (3) | Brazilijos kompetentinga institucija pateikė prašymą patvirtinti laboratoriją „Núcleo de Pesquisas em Raiva do Laboratório de Virologia Clínica e Molecular do Instituto de Ciências Biomédicas da Universidade de São Paulo“. ANSES 2019 m. spalio 24 d. parengė ir pateikė Komisijai palankią šios laboratorijos vertinimo ataskaitą; |
| --- | --- |

(3)

Brazilijos kompetentinga institucija pateikė prašymą patvirtinti laboratoriją „Núcleo de Pesquisas em Raiva do Laboratório de Virologia Clínica e Molecular do Instituto de Ciências Biomédicas da Universidade de São Paulo“. ANSES 2019 m. spalio 24 d. parengė ir pateikė Komisijai palankią šios laboratorijos vertinimo ataskaitą;

| (4) | Kinijos kompetentinga institucija pateikė prašymą patvirtinti dvi laboratorijas: „Sino Tech World Biologicals Pharmaceutical Co., Ltd“ (Pekinas) ir „Animal Disease Diagnostic Center of the Institute of Animal Health of the Guangdong Academy of Agriculture Sciences“. ANSES 2019 m. spalio 24 d. parengė ir pateikė Komisijai palankią šių laboratorijų vertinimo ataskaitą; |
| --- | --- |

(4)

Kinijos kompetentinga institucija pateikė prašymą patvirtinti dvi laboratorijas: „Sino Tech World Biologicals Pharmaceutical Co., Ltd“ (Pekinas) ir „Animal Disease Diagnostic Center of the Institute of Animal Health of the Guangdong Academy of Agriculture Sciences“. ANSES 2019 m. spalio 24 d. parengė ir pateikė Komisijai palankią šių laboratorijų vertinimo ataskaitą;

| (5) | Kinijos kompetentinga institucija pateikė prašymą iš naujo patvirtinti dvi laboratorijas: „National Reference Laboratory for Animal Rabies (Diagnostic Laboratory for Rabies and Wildlife Associated Zoonoses)“ ir „Centre for Rabies Antibody Assay of the Laboratory of Epidemiology of the Military Veterinary Research Institute of the Academy of Military Medical Sciences“. ANSES 2019 m. spalio 24 d. parengė ir pateikė Komisijai palankią šių laboratorijų vertinimo ataskaitą; |
| --- | --- |

(5)

Kinijos kompetentinga institucija pateikė prašymą iš naujo patvirtinti dvi laboratorijas: „National Reference Laboratory for Animal Rabies (Diagnostic Laboratory for Rabies and Wildlife Associated Zoonoses)“ ir „Centre for Rabies Antibody Assay of the Laboratory of Epidemiology of the Military Veterinary Research Institute of the Academy of Military Medical Sciences“. ANSES 2019 m. spalio 24 d. parengė ir pateikė Komisijai palankią šių laboratorijų vertinimo ataskaitą;

| (6) | Pietų Korėjos kompetentinga institucija pateikė prašymą patvirtinti laboratoriją „Rabies and Japanese encephalitis OIE reference laboratory of Animal and Plant Quarantine Agency“. ANSES 2019 m. spalio 24 d. parengė ir pateikė Komisijai palankią šios laboratorijos vertinimo ataskaitą; |
| --- | --- |

(6)

Pietų Korėjos kompetentinga institucija pateikė prašymą patvirtinti laboratoriją „Rabies and Japanese encephalitis OIE reference laboratory of Animal and Plant Quarantine Agency“. ANSES 2019 m. spalio 24 d. parengė ir pateikė Komisijai palankią šios laboratorijos vertinimo ataskaitą;

| (7) | Tailando kompetentinga institucija pateikė prašymą patvirtinti laboratoriją „National Institute of Animal Health“. ANSES 2019 m. spalio 24 d. parengė ir pateikė Komisijai palankią šios laboratorijos vertinimo ataskaitą; |
| --- | --- |

(7)

Tailando kompetentinga institucija pateikė prašymą patvirtinti laboratoriją „National Institute of Animal Health“. ANSES 2019 m. spalio 24 d. parengė ir pateikė Komisijai palankią šios laboratorijos vertinimo ataskaitą;

| (8) | Jungtinių Amerikos Valstijų kompetentinga institucija pateikė prašymą iš naujo patvirtinti laboratoriją „Centers for Disease Control and Prevention of the Rabies Laboratory“. ANSES 2019 m. spalio 24 d. parengė ir pateikė Komisijai palankią šios laboratorijos vertinimo ataskaitą; |
| --- | --- |

(8)

Jungtinių Amerikos Valstijų kompetentinga institucija pateikė prašymą iš naujo patvirtinti laboratoriją „Centers for Disease Control and Prevention of the Rabies Laboratory“. ANSES 2019 m. spalio 24 d. parengė ir pateikė Komisijai palankią šios laboratorijos vertinimo ataskaitą;

| (9) | todėl šioms laboratorijoms turėtų būti suteiktas leidimas vykdyti šunų, kačių ir šeškų pasiutligės vakcinų veiksmingumo stebėsenos serologinius tyrimus; |
| --- | --- |

(9)

todėl šioms laboratorijoms turėtų būti suteiktas leidimas vykdyti šunų, kačių ir šeškų pasiutligės vakcinų veiksmingumo stebėsenos serologinius tyrimus;

| (10) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Remiantis Sprendimo 2000/258/EB 3 straipsnio 2 dalimi toliau nurodytoms laboratorijoms suteikiamas leidimas vykdyti šunų, kačių ir šeškų pasiutligės vakcinų veiksmingumo stebėsenos serologinius tyrimus:

| a) | Núcleo de Pesquisas em Raiva
  Laboratório de Virologia Clínica e Molecular do Instituto de Ciências Biomédicas
  Universidade de São Paulo
  Av. Prof. Lineu Prestes, 1374, room 225
  05508–000 São Paulo
  Brazilija |
| --- | --- |

a)

Núcleo de Pesquisas em Raiva

Laboratório de Virologia Clínica e Molecular do Instituto de Ciências Biomédicas

Universidade de São Paulo

Av. Prof. Lineu Prestes, 1374, room 225

05508–000 São Paulo

Brazilija

| b) | Sino Tech World Biologicals Pharmaceutical Co., Ltd (Beijing)
  29 Qingfeng West Road. Biological Medicine Base, Daxing District,
  Beijing
  Kinija |
| --- | --- |

b)

Sino Tech World Biologicals Pharmaceutical Co., Ltd (Beijing)

29 Qingfeng West Road. Biological Medicine Base, Daxing District,

Beijing

Kinija

| c) | Animal Disease Diagnostic Center
  Institute of Animal Health, Guangdong Academy of Agriculture Sciences
  21 Baishigang Street, Tianhe District
  Guangzhou, Guangdong
  Kinija |
| --- | --- |

c)

Animal Disease Diagnostic Center

Institute of Animal Health, Guangdong Academy of Agriculture Sciences

21 Baishigang Street, Tianhe District

Guangzhou, Guangdong

Kinija

| d) | National Reference Laboratory for Animal Rabies (Diagnostic Laboratory for Rabies and Wildlife Associated Zoonoses)
  Changchun Veterinary Research Institute, Chinese Academy of Agricultural Sciences
  666 Liuying West Road, Jingyue Economy Development District, Changchun, Jilin,
  Kinija |
| --- | --- |

d)

National Reference Laboratory for Animal Rabies (Diagnostic Laboratory for Rabies and Wildlife Associated Zoonoses)

Changchun Veterinary Research Institute, Chinese Academy of Agricultural Sciences

666 Liuying West Road, Jingyue Economy Development District, Changchun, Jilin,

Kinija

| e) | Centre for Rabies Antibody Assay, Laboratory of Epidemiology, Military Veterinary Research Institute, Academy of Military Medical Sciences
  666 Liuying West Road, Jingyue Economy Development District
  Changchun, Jilin
  Kinija |
| --- | --- |

e)

Centre for Rabies Antibody Assay, Laboratory of Epidemiology, Military Veterinary Research Institute, Academy of Military Medical Sciences

666 Liuying West Road, Jingyue Economy Development District

Changchun, Jilin

Kinija

| f) | Rabies and Japanese encephalitis OIE reference laboratory of the Animal and Plant Quarantine Agency
  177 Hyeoksin 8-ro, Gimcheon-si, Gyeongsangbuk-do, 39660,
  Pietų Korėja |
| --- | --- |

f)

Rabies and Japanese encephalitis OIE reference laboratory of the Animal and Plant Quarantine Agency

177 Hyeoksin 8-ro, Gimcheon-si, Gyeongsangbuk-do, 39660,

Pietų Korėja

| g) | Centers for Disease Control and Prevention
  Rabies Laboratory
  1600 Clifton Road, NE, Atlanta, GA 30333,
  Jungtinės Amerikos Valstijos |
| --- | --- |

g)

Centers for Disease Control and Prevention

Rabies Laboratory

1600 Clifton Road, NE, Atlanta, GA 30333,

Jungtinės Amerikos Valstijos

| h) | The National Institute of Animal Health
  50/2 Kasetklang, Ladyao, Chatuchak
  Bangkok 10900
  Tailandas |
| --- | --- |

h)

The National Institute of Animal Health

50/2 Kasetklang, Ladyao, Chatuchak

Bangkok 10900

Tailandas

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2020 m. balandžio 14 d.

Komisijos vardu

Stella KYRIAKIDES

Komisijos narė

---

(1)  
  OL L 79, 2000 3 30, p. 40.

1

---

| 2020 4 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 118/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 4 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 118/29

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2020/529

2020 m. balandžio 15 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/47 dėl apsaugos priemonių, susijusių su labai patogenišku H5N8 potipio paukščių gripu tam tikrose valstybėse narėse, priedas

(pranešta dokumentu Nr. C(2020) 2369)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1989 m. gruodžio 11 d. Tarybos direktyvą 89/662/EEB dėl veterinarinių patikrinimų, taikomų Bendrijos vidaus prekyboje, siekiant sukurti vidaus rinką (1), ypač į jos 9 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1990 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvą 90/425/EEB dėl Sąjungos vidaus prekyboje tam tikrais gyvūnais ir produktais taikomų veterinarinių patikrinimų, siekiant užbaigti vidaus rinkos kūrimą (2), ypač į jos 10 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/47 (3) priimtas po labai patogeniško H5N8 potipio paukščių gripo protrūkių tam tikrų valstybių narių ūkiuose, kuriuose laikomi naminiai paukščiai, toms valstybėms narėms pagal Tarybos direktyvą 2005/94/EB (4) nustačius apsaugos ir priežiūros zonas; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/47 (3) priimtas po labai patogeniško H5N8 potipio paukščių gripo protrūkių tam tikrų valstybių narių ūkiuose, kuriuose laikomi naminiai paukščiai, toms valstybėms narėms pagal Tarybos direktyvą 2005/94/EB (4) nustačius apsaugos ir priežiūros zonas;

| (2) | Įgyvendinimo sprendime (ES) 2020/47 nustatyta, kad apsaugos ir priežiūros zonos, kurias į to įgyvendinimo sprendimo priedą įtrauktos valstybės narės nustatė pagal Direktyvą 2005/94/EB, turi apimti bent tas teritorijas, kurios tame priede yra nurodytos kaip apsaugos ir priežiūros zonos; |
| --- | --- |

(2)

Įgyvendinimo sprendime (ES) 2020/47 nustatyta, kad apsaugos ir priežiūros zonos, kurias į to įgyvendinimo sprendimo priedą įtrauktos valstybės narės nustatė pagal Direktyvą 2005/94/EB, turi apimti bent tas teritorijas, kurios tame priede yra nurodytos kaip apsaugos ir priežiūros zonos;

| (3) | Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/47 priedas neseniai iš dalies pakeistas Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2020/504 (5) po labai patogeniško H5N8 potipio paukščių gripo protrūkių Vokietijoje ir Vengrijoje, į kuriuos reikėjo atsižvelgti tame priede; |
| --- | --- |

(3)

Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/47 priedas neseniai iš dalies pakeistas Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2020/504 (5) po labai patogeniško H5N8 potipio paukščių gripo protrūkių Vokietijoje ir Vengrijoje, į kuriuos reikėjo atsižvelgti tame priede;

| (4) | po Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/504 priėmimo dienos Vengrija pranešė Komisijai apie kitus labai patogeniško H5N8 potipio paukščių gripo protrūkius ūkiuose, kuriuose laikomi naminiai paukščiai, Bačo-Kiškūno (Bács-Kiskun) ir Čongrado (Csongrád) medėse; |
| --- | --- |

(4)

po Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/504 priėmimo dienos Vengrija pranešė Komisijai apie kitus labai patogeniško H5N8 potipio paukščių gripo protrūkius ūkiuose, kuriuose laikomi naminiai paukščiai, Bačo-Kiškūno (Bács-Kiskun) ir Čongrado (Csongrád) medėse;

| (5) | kai kurie nauji protrūkiai Vengrijoje nustatyti už Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/47 priede išvardytų teritorijų ribų, o minėtos valstybės narės kompetentingos institucijos ėmėsi pagal Direktyvą 2005/94/EB būtinų priemonių, be kita ko, aplink šių naujų protrūkių vietas nustatydamos apsaugos ir priežiūros zonas; |
| --- | --- |

(5)

kai kurie nauji protrūkiai Vengrijoje nustatyti už Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/47 priede išvardytų teritorijų ribų, o minėtos valstybės narės kompetentingos institucijos ėmėsi pagal Direktyvą 2005/94/EB būtinų priemonių, be kita ko, aplink šių naujų protrūkių vietas nustatydamos apsaugos ir priežiūros zonas;

| (6) | Komisija išnagrinėjo priemones, kurių Vengrija ėmėsi pagal Direktyvą 2005/94/EB, ir įsitikino, kad šios valstybės narės kompetentingų institucijų nustatytų naujų apsaugos ir priežiūros zonų ribos yra pakankamai toli nuo ūkių, kuriuose patvirtinti naujausi labai patogeniško H5N8 potipio paukščių gripo protrūkiai ir kurie yra už Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/47 priede išvardytų teritorijų ribų; |
| --- | --- |

(6)

Komisija išnagrinėjo priemones, kurių Vengrija ėmėsi pagal Direktyvą 2005/94/EB, ir įsitikino, kad šios valstybės narės kompetentingų institucijų nustatytų naujų apsaugos ir priežiūros zonų ribos yra pakankamai toli nuo ūkių, kuriuose patvirtinti naujausi labai patogeniško H5N8 potipio paukščių gripo protrūkiai ir kurie yra už Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/47 priede išvardytų teritorijų ribų;

| (7) | kad būtų išvengta bet kokių nereikalingų Sąjungos vidaus prekybos trikdymų ir trečiųjų šalių sudaromų nepagrįstų prekybos kliūčių, būtina bendradarbiaujant su Vengrija skubiai Sąjungos lygmeniu apibrėžti šios valstybės narės nustatytas naujas apsaugos ir priežiūros zonas. Todėl naujos Vengrijos apsaugos ir priežiūros zonos turėtų būti įtrauktos į Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/47 priedą; |
| --- | --- |

(7)

kad būtų išvengta bet kokių nereikalingų Sąjungos vidaus prekybos trikdymų ir trečiųjų šalių sudaromų nepagrįstų prekybos kliūčių, būtina bendradarbiaujant su Vengrija skubiai Sąjungos lygmeniu apibrėžti šios valstybės narės nustatytas naujas apsaugos ir priežiūros zonas. Todėl naujos Vengrijos apsaugos ir priežiūros zonos turėtų būti įtrauktos į Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/47 priedą;

| (8) | todėl Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/47 priedas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad būtų atnaujintas Sąjungos lygmeniu nustatomas skirstymas į regionus ir įtrauktos Vengrijos pagal Direktyvą 2005/94/EB nustatytos naujos apsaugos ir priežiūros zonos bei jose taikytinų apribojimų trukmė; |
| --- | --- |

(8)

todėl Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/47 priedas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad būtų atnaujintas Sąjungos lygmeniu nustatomas skirstymas į regionus ir įtrauktos Vengrijos pagal Direktyvą 2005/94/EB nustatytos naujos apsaugos ir priežiūros zonos bei jose taikytinų apribojimų trukmė;

| (9) | todėl Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/47 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(9)

todėl Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/47 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (10) | atsižvelgiant į tai, kad į epizootinę padėtį Sąjungoje dėl labai patogeniško H5N8 potipio paukščių gripo plitimo reikia reaguoti skubiai, svarbu, kad šiuo sprendimu padaryti Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/47 priedo pakeitimai įsigaliotų kuo greičiau; |
| --- | --- |

(10)

atsižvelgiant į tai, kad į epizootinę padėtį Sąjungoje dėl labai patogeniško H5N8 potipio paukščių gripo plitimo reikia reaguoti skubiai, svarbu, kad šiuo sprendimu padaryti Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/47 priedo pakeitimai įsigaliotų kuo greičiau;

| (11) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(11)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/47 priedas pakeičiamas šio sprendimo priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2020 m. balandžio 15 d.

Komisijos vardu

Stella KYRIAKIDES

Komisijos narė

---

(1)  
  OL L 395, 1989 12 30, p. 13.

1

(2)  
  OL L 224, 1990 8 18, p. 29.

2

(3)  
  2020 m. sausio 20 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/47 dėl apsaugos priemonių, susijusių su labai patogenišku H5N8 potipio paukščių gripu tam tikrose valstybėse narėse (OL L 16, 2020 1 21, p. 31).

3

(4)  
  2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyva 2005/94/EB dėl paukščių gripo kontrolės Bendrijoje priemonių ir panaikinanti Direktyvą 92/40/EEB (OL L 10, 2006 1 14, p. 16).

4

(5)  
  2020 m. balandžio 6 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/504, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/47 dėl apsaugos priemonių, susijusių su labai patogenišku H5N8 potipio paukščių gripu tam tikrose valstybėse narėse, priedas (OL L 109, 2020 4 7, p. 17).

5

---

PRIEDAS

Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/47 priedas pakeičiamas taip:

„PRIEDAS

A DALIS

Apsaugos zonos susijusiose valstybėse narėse, kaip nurodyta 1 ir 2 straipsniuose:

Valstybė narė – Bulgarija

| Teritorija, kurią sudaro: | Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnio 1 dalį) |
| --- | --- |
| Plovdivo regionas: |
| Maricos savivaldybė:






  — | Trilistnik |

Teritorija, kurią sudaro:

Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnio 1 dalį)

Plovdivo regionas:

Maricos savivaldybė:

—

Trilistnik

2020 4 5

Kerdžalų regionas:

Kerdžalų savivaldybė

| — | Perperek |
| --- | --- |

—

Perperek

| — | Mudrets |
| --- | --- |

—

Mudrets

| — | Visoka Polyana |
| --- | --- |

—

Visoka Polyana

| — | Kaloyantsi |
| --- | --- |

—

Kaloyantsi

| — | Svatbare |
| --- | --- |

—

Svatbare

| — | Kokiche |
| --- | --- |

—

Kokiche

| — | Dobrinovo |
| --- | --- |

—

Dobrinovo

| — | Chiflik |
| --- | --- |

—

Chiflik

2020 4 5

Valstybė narė – Vokietija

| Teritorija, kurią sudaro: | Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnio 1 dalį) |
| --- | --- |
| NIEDERSACHSEN, Landkreis Aurich |
| In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:
  Dornum, Großheide.
  In der Gemeinde Dornum beginnend an der Gabelung Hochbrücker Tief – Dornumersiel Tief, dann weiter über das Dornumersieltief bis hoch zur Brücke Butenhusener Straße.
  Der Butenhusener Straße nördlich folgen und dann den ersten Feldweg in Richtung Südosten nehmen.
  Der Straße folgen, am Ferienhof Blankenhausen vorbei, weiter in südöstlicher Richtung bis zur Windmühle. Danach dem Weg folgen, bis zum ersten Gebäude auf der rechten Seite.
  Hier die Südenburger Straße entlang, dieser erst südlich, dann südöstlich folgen bis zur Pumpsieler Straße.
  Dann Luftlinie Kreuzung Südenburger Straße – Pumpsieler Straße bis Sackgasse Lütt Uppum.
  An der Kreisgrenze südöstlich entlang bis zum Dornumersieltief, diesem südöstlich folgen bis kurz vor der Kreuzung mit dem Pumptief, von da an der Kreisgrenze wieder folgen, erst südlich dann westlich.
  Von der Kreisgrenze Luftlinie in gerader Linie südwestlich bis Ostergaste.
  Von da aus dem Alter Weg nördlich folgen bis zum Dornumer Weg, diesem westlich folgen bis zur Kreuzung mit dem Moortief.
  Dem Moortief weit folgen bis zur Kreuzung mit dem Zugraben Hoheweg.
  Östlich weiter dem Moortief folgen, dann nordöstlich bis zur Gabelung Hochbrücker Tief, westliches Dornum.
  Dem Hochbrücker Tief folgen, erst nördlich und dann nordöstlich, an der Brücke Schatthauser Straße vorbei östlich bis zur Gabelung mit dem Dornumersieler Tief. | 2020 4 13 |
| NIEDERSACHSEN, Landkreis Wittmund |
| In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:
  Holtgast, Nenndorf, Westerholt, Schweindorf, Utarp.
  Das Gebiet des Landkreises Wittmund, das westlich bzw nördlich von folgender Linie gelegen ist: Im Norden beginnend von dem Punkt, an dem das „Pumptief“ südlich von Damsum auf die Grenze zum Landkreis Aurich trifft, dann weiter Richtung Süden über das „Pumptief“, „Oetjetief“ und „Schleitief“ bis zur Kreuzung des „Schleitiefs“ mit der L6 zwischen Ochtersum und Utarp. Dann der L6 folgend in Richtung der Stadt Norden über Schweindorf, Westerholt und Nenndorf bis zur Grenze zum Landkreis Aurich. | 2020 4 13 |
| BUNDESLAND SACHSEN-ANHALT, Landkreis Börde |
| Verbandsgemeinde Flechtingen
  Gemeinde: 39345 Bülstringen
  Ortsteil: Wieglitz/Ellersell | 2020 4 23 |
| Einheitsgemeinde Stadt Haldensleben
  Ortsteil: 39345 Uthmöden | 2020 4 23 |

Teritorija, kurią sudaro:

Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnio 1 dalį)

NIEDERSACHSEN, Landkreis Aurich

In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:

Dornum, Großheide.

In der Gemeinde Dornum beginnend an der Gabelung Hochbrücker Tief – Dornumersiel Tief, dann weiter über das Dornumersieltief bis hoch zur Brücke Butenhusener Straße.

Der Butenhusener Straße nördlich folgen und dann den ersten Feldweg in Richtung Südosten nehmen.

Der Straße folgen, am Ferienhof Blankenhausen vorbei, weiter in südöstlicher Richtung bis zur Windmühle. Danach dem Weg folgen, bis zum ersten Gebäude auf der rechten Seite.

Hier die Südenburger Straße entlang, dieser erst südlich, dann südöstlich folgen bis zur Pumpsieler Straße.

Dann Luftlinie Kreuzung Südenburger Straße – Pumpsieler Straße bis Sackgasse Lütt Uppum.

An der Kreisgrenze südöstlich entlang bis zum Dornumersieltief, diesem südöstlich folgen bis kurz vor der Kreuzung mit dem Pumptief, von da an der Kreisgrenze wieder folgen, erst südlich dann westlich.

Von der Kreisgrenze Luftlinie in gerader Linie südwestlich bis Ostergaste.

Von da aus dem Alter Weg nördlich folgen bis zum Dornumer Weg, diesem westlich folgen bis zur Kreuzung mit dem Moortief.

Dem Moortief weit folgen bis zur Kreuzung mit dem Zugraben Hoheweg.

Östlich weiter dem Moortief folgen, dann nordöstlich bis zur Gabelung Hochbrücker Tief, westliches Dornum.

Dem Hochbrücker Tief folgen, erst nördlich und dann nordöstlich, an der Brücke Schatthauser Straße vorbei östlich bis zur Gabelung mit dem Dornumersieler Tief.

2020 4 13

NIEDERSACHSEN, Landkreis Wittmund

In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:

Holtgast, Nenndorf, Westerholt, Schweindorf, Utarp.

Das Gebiet des Landkreises Wittmund, das westlich bzw nördlich von folgender Linie gelegen ist: Im Norden beginnend von dem Punkt, an dem das „Pumptief“ südlich von Damsum auf die Grenze zum Landkreis Aurich trifft, dann weiter Richtung Süden über das „Pumptief“, „Oetjetief“ und „Schleitief“ bis zur Kreuzung des „Schleitiefs“ mit der L6 zwischen Ochtersum und Utarp. Dann der L6 folgend in Richtung der Stadt Norden über Schweindorf, Westerholt und Nenndorf bis zur Grenze zum Landkreis Aurich.

2020 4 13

BUNDESLAND SACHSEN-ANHALT, Landkreis Börde

Verbandsgemeinde Flechtingen

Gemeinde: 39345 Bülstringen

Ortsteil: Wieglitz/Ellersell

2020 4 23

Einheitsgemeinde Stadt Haldensleben

Ortsteil: 39345 Uthmöden

2020 4 23

Valstybė narė – Vengrija

| Teritorija, kurią sudaro: | Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnio 1 dalį) |
| --- | --- |
| Bács-Kiskun és Csongrád megye: |
| Balástya, Bócsa, Bordány, Bugac, Bugacpusztaháza, Csólyospálos, Forráskút, Harkakötöny, Jászszentlászló, Kaskantyú, Kecskemét, Kiskunfélegyháza, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Nyárlőrinc, Orgovány, Petfőfiszállás, Pirtó, Soltvadkert, Szank, Tázlár, Városföld és Zsana települések közigazgatási területeinek a 46.440827és a 19.846995, a 46.438786 és a 19.850685, a 46.440443 és a 19.857895, a 46.423886 és a 19.854827, a 46.435119 és a 19.836480, a 46.558317 és 19.713448, a 46.694364 és 19.77329, a 46.44449 és 19.8483, 46.455321 és 19.852898, a 46.44159 és 19.84327, a 46.45030 és 19.84853, a 46.514537 és 19.65459, a 46.403611 és 19.834167, a 46.465556 és 19.808611, a 46.5448459 és 19.745837, a 46.38769 és 19.86654 , a 46.800833 és 19.857222, a 46.40299 és 19.87998, a 46.41549 és 19.84498, a 46.5692465 és 19.6932973, a 46.5606135 és 19.7108641, a 46.41096 és 19.83726, a 46.44957 és 19.87544, a 46.55800 és 19.79035, a 46.55800 és 19.79035, a 46.38741 és 19.86223, a 46.42564 és 19.86214, 46.41504 és 19.83675, a 46.44133 és 19.85725, a 46.40685 és 19.86369, a 46.47190 és 19.82798, a 46.38730 és 19.85161, a 46.45601 és 19.87579, a 46.45869 és 19.87283, a 46.860495 és 19.848759, a 46.603350 és 19.478592, a 46.49398 és 19.76918, a 46.411942 és 19.852744, a 46.423333 és 19.850278, a 46.4528606 és 19.79683053, a 46.41407 és 19.88379, a 46.45071735 és 19.8386126, a 46.45798081 és 19.86121049, a 46.40755246 és 19.85871844, a 46.65701 és 19.77743, a 46.6014 és 19.5428, 46.47455783 és 19.86788239, a 46.47019 és 19.83754, a 46.520509 és 19.651656, a 46.4776644 és 19.86554941, 46.581470 és 19.770906, a 46.46758 és 19.85086, a 46.41085 és 19.85558, a 46.3896296224 és 19.858905558, a 46.5253 és 19.7569, a 46.49169 és 19.68988, a 46.51590 és 19.64387, 46.4608579 és 19.8303092, a 46.48031 és 19.84032, a 46.386442 és 19.775899, a 46.50898 és 19.63934, a 46.50898 és 19.63934, a 46.46467 és 19.76302, a 46.46752 és 19.75170, a 46.53935 és 19.74915, a 46.46515 és 19.75375, a 46.46900 és 19.76215, a 46.41600 és 19.6807, a 46.40430 és 19.73591, a 46.5158453 és 19.6704565, a 46.434080 és 19.837544, a 46.49795 és 19.77742, a 46.49526 és 19.77629, a 46.606053 és 19.788634, a 46.61600 és 19.66512, a 46.47344 és 19.74689, a 46.60658 és 19.53464, a 46.518974 és 19.785285, a 46.493294 és 19.689126, a 46.682057 és 19.499820, a 46.682057 és 19.499820, a 46.494599 és 19.784372, a 46.536629 és 19.488942, a 46.46817 és 19.81632, a 46.48499 és 19.79693, a 46.34363 és a 19.88657 valamint a 46.38582 és 19.87797 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei. | 2020 5 2 |
| Csongrád megye: |
| Csengele, Kistelek, Ruzsa és Üllés települések közigazgatási területeinek a 46.3424 és 19.8024, a 46.5323 és 19.8675 valamint a 46.30436 és 19.77187 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei. | 2020 4 28 |
| Bács-kiskun megye: |
| Jánoshalma, Kelebia, Kunfehértó, és Tompa települések közigazgatási területeinek a 46.22671 és 19.58741valamint a 46.347100 és 19.402476 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei. | 2020 5 2 |

Teritorija, kurią sudaro:

Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnio 1 dalį)

Bács-Kiskun és Csongrád megye:

Balástya, Bócsa, Bordány, Bugac, Bugacpusztaháza, Csólyospálos, Forráskút, Harkakötöny, Jászszentlászló, Kaskantyú, Kecskemét, Kiskunfélegyháza, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Nyárlőrinc, Orgovány, Petfőfiszállás, Pirtó, Soltvadkert, Szank, Tázlár, Városföld és Zsana települések közigazgatási területeinek a 46.440827és a 19.846995, a 46.438786 és a 19.850685, a 46.440443 és a 19.857895, a 46.423886 és a 19.854827, a 46.435119 és a 19.836480, a 46.558317 és 19.713448, a 46.694364 és 19.77329, a 46.44449 és 19.8483, 46.455321 és 19.852898, a 46.44159 és 19.84327, a 46.45030 és 19.84853, a 46.514537 és 19.65459, a 46.403611 és 19.834167, a 46.465556 és 19.808611, a 46.5448459 és 19.745837, a 46.38769 és 19.86654 , a 46.800833 és 19.857222, a 46.40299 és 19.87998, a 46.41549 és 19.84498, a 46.5692465 és 19.6932973, a 46.5606135 és 19.7108641, a 46.41096 és 19.83726, a 46.44957 és 19.87544, a 46.55800 és 19.79035, a 46.55800 és 19.79035, a 46.38741 és 19.86223, a 46.42564 és 19.86214, 46.41504 és 19.83675, a 46.44133 és 19.85725, a 46.40685 és 19.86369, a 46.47190 és 19.82798, a 46.38730 és 19.85161, a 46.45601 és 19.87579, a 46.45869 és 19.87283, a 46.860495 és 19.848759, a 46.603350 és 19.478592, a 46.49398 és 19.76918, a 46.411942 és 19.852744, a 46.423333 és 19.850278, a 46.4528606 és 19.79683053, a 46.41407 és 19.88379, a 46.45071735 és 19.8386126, a 46.45798081 és 19.86121049, a 46.40755246 és 19.85871844, a 46.65701 és 19.77743, a 46.6014 és 19.5428, 46.47455783 és 19.86788239, a 46.47019 és 19.83754, a 46.520509 és 19.651656, a 46.4776644 és 19.86554941, 46.581470 és 19.770906, a 46.46758 és 19.85086, a 46.41085 és 19.85558, a 46.3896296224 és 19.858905558, a 46.5253 és 19.7569, a 46.49169 és 19.68988, a 46.51590 és 19.64387, 46.4608579 és 19.8303092, a 46.48031 és 19.84032, a 46.386442 és 19.775899, a 46.50898 és 19.63934, a 46.50898 és 19.63934, a 46.46467 és 19.76302, a 46.46752 és 19.75170, a 46.53935 és 19.74915, a 46.46515 és 19.75375, a 46.46900 és 19.76215, a 46.41600 és 19.6807, a 46.40430 és 19.73591, a 46.5158453 és 19.6704565, a 46.434080 és 19.837544, a 46.49795 és 19.77742, a 46.49526 és 19.77629, a 46.606053 és 19.788634, a 46.61600 és 19.66512, a 46.47344 és 19.74689, a 46.60658 és 19.53464, a 46.518974 és 19.785285, a 46.493294 és 19.689126, a 46.682057 és 19.499820, a 46.682057 és 19.499820, a 46.494599 és 19.784372, a 46.536629 és 19.488942, a 46.46817 és 19.81632, a 46.48499 és 19.79693, a 46.34363 és a 19.88657 valamint a 46.38582 és 19.87797 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei.

2020 5 2

Csongrád megye:

Csengele, Kistelek, Ruzsa és Üllés települések közigazgatási területeinek a 46.3424 és 19.8024, a 46.5323 és 19.8675 valamint a 46.30436 és 19.77187 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei.

2020 4 28

Bács-kiskun megye:

Jánoshalma, Kelebia, Kunfehértó, és Tompa települések közigazgatási területeinek a 46.22671 és 19.58741valamint a 46.347100 és 19.402476 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei.

2020 5 2

Valstybė narė – Lenkija

| Teritorija, kurią sudaro: | Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnio 1 dalį) |
| --- | --- |
| W województwie lubuskim w powiecie sulęcińskim: |
| w gminie Krzeszyce miejscowość Muszkowo | 2020 4 17 |

Teritorija, kurią sudaro:

Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnio 1 dalį)

W województwie lubuskim w powiecie sulęcińskim:

w gminie Krzeszyce miejscowość Muszkowo

2020 4 17

B DALIS

Priežiūros zonos susijusiose valstybėse narėse, kaip nurodyta 1 ir 3 straipsniuose:

Valstybė narė – Bulgarija

| Teritorija, kurią sudaro: | Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 31 straipsnį) |
| --- | --- |
| Plovdivo regionas: |
| Rakovskio savivaldybė:






  — | Rakovskio miestas |

Teritorija, kurią sudaro:

Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 31 straipsnį)

Plovdivo regionas:

Rakovskio savivaldybė:

—

Rakovskio miestas

| — | Stryama |
| --- | --- |

—

Stryama

| — | Shishmantsi |
| --- | --- |

—

Shishmantsi

| — | Bolyarino |
| --- | --- |

—

Bolyarino

Nuo 2020 3 30 iki 2020 4 15

Brezovo savivaldybė:

| — | Padarsko |
| --- | --- |

—

Padarsko

| — | Glavatar |
| --- | --- |

—

Glavatar

| — | Borets |
| --- | --- |

—

Borets

Nuo 2020 3 22 iki 2020 4 15

Maricos savivaldybė:

| — | Trilistnik |
| --- | --- |

—

Trilistnik

Nuo 2020 4 6 iki 2020 4 15

Visa Brezovo savivaldybė

Visa Rakovskio savivaldybė, išskyrus A dalyje išvardytus kaimus

Visa Kalojanovo savivaldybė

Visa Maricos savivaldybė

Visa Sejedinenjės savivaldybė

Sadovo savivaldybė

| — | Sadovo |
| --- | --- |

—

Sadovo

2020 4 15

Kerdžalų regionas:

Kerdžalų savivaldybė

| — | Perperek |
| --- | --- |

—

Perperek

| — | Mudrets |
| --- | --- |

—

Mudrets

| — | Visoka Polyana |
| --- | --- |

—

Visoka Polyana

| — | Kaloyantsi |
| --- | --- |

—

Kaloyantsi

| — | Svatbare |
| --- | --- |

—

Svatbare

| — | Kokiche |
| --- | --- |

—

Kokiche

| — | Dobrinovo |
| --- | --- |

—

Dobrinovo

| — | Chiflik |
| --- | --- |

—

Chiflik

Nuo 2020 4 6 iki 2020 4 15

Kerdžalų savivaldybė

| — | Chereshitsa |
| --- | --- |

—

Chereshitsa

| — | Zhinzifovo |
| --- | --- |

—

Zhinzifovo

| — | Krin |
| --- | --- |

—

Krin

| — | Murgovo |
| --- | --- |

—

Murgovo

| — | Bolyartsi |
| --- | --- |

—

Bolyartsi

| — | Zvinitsa |
| --- | --- |

—

Zvinitsa

| — | Zvezdelina |
| --- | --- |

—

Zvezdelina

| — | Shiroko pole |
| --- | --- |

—

Shiroko pole

| — | Zornitsa Skalishte |
| --- | --- |

—

Zornitsa Skalishte

| — | Gaskovo |
| --- | --- |

—

Gaskovo

| — | Oreshnitsa |
| --- | --- |

—

Oreshnitsa

| — | Zvezden |
| --- | --- |

—

Zvezden

| — | Chernyovtsi |
| --- | --- |

—

Chernyovtsi

| — | Bashchino |
| --- | --- |

—

Bashchino

| — | Rudina |
| --- | --- |

—

Rudina

| — | Tatkovo |
| --- | --- |

—

Tatkovo

| — | Sestrinsko |
| --- | --- |

—

Sestrinsko

| — | Miladinovo |
| --- | --- |

—

Miladinovo

| — | Lyulyakovo |
| --- | --- |

—

Lyulyakovo

| — | Strahil voyvoda |
| --- | --- |

—

Strahil voyvoda

| — | Byala Polyana |
| --- | --- |

—

Byala Polyana

| — | Gorna krepost |
| --- | --- |

—

Gorna krepost

| — | Dolna krepost |
| --- | --- |

—

Dolna krepost

| — | Konevo Dolishte |
| --- | --- |

—

Konevo Dolishte

| — | Maystorovo |
| --- | --- |

—

Maystorovo

| — | Zornitsa |
| --- | --- |

—

Zornitsa

| — | Gnyazdovo Bialka |
| --- | --- |

—

Gnyazdovo Bialka

| — | Most. |
| --- | --- |

—

Most.

2020 4 15

Chaskovo regionas:

Chaskovo savivaldybė

| — | Maslinovo |
| --- | --- |

—

Maslinovo

| — | Gorno Voivodino s. |
| --- | --- |

—

Gorno Voivodino s.

Stambolovo savivaldybė

| — | Balkan |
| --- | --- |

—

Balkan

| — | Popovets |
| --- | --- |

—

Popovets

| — | Svetoslav |
| --- | --- |

—

Svetoslav

| — | Byal kladenets |
| --- | --- |

—

Byal kladenets

| — | Putnikovo |
| --- | --- |

—

Putnikovo

2020 4 15

Valstybė narė – Vokietija

| Teritorija, kurią sudaro: | Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 31 straipsnį) |
| --- | --- |
| NIEDERSACHSEN, Landkreis Aurich |
| In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:
  Dornum, Großheide.
  In der Gemeinde Dornum beginnend an der Gabelung Hochbrücker Tief – Dornumersiel Tief, dann weiter über das Dornumersieltief bis hoch zur Brücke Butenhusener Straße.
  Der Butenhusener Straße nördlich folgen und dann den ersten Feldweg in Richtung Südosten nehmen.
  Der Straße folgen, am Ferienhof Blankenhausen vorbei, weiter in südöstlicher Richtung bis zur Windmühle. Danach dem Weg folgen, bis zum ersten Gebäude auf der rechten Seite.
  Hier die Südenburger Straße entlang, dieser erst südlich, dann südöstlich folgen bis zur Pumpsieler Straße.
  Dann Luftlinie Kreuzung Südenburger Straße – Pumpsieler Straße bis Sackgasse Lütt Uppum.
  An der Kreisgrenze südöstlich entlang bis zum Dornumersieltief, diesem südöstlich folgen bis kurz vor der Kreuzung mit dem Pumptief, von da an der Kreisgrenze wieder folgen, erst südlich dann westlich.
  Von der Kreisgrenze Luftlinie in gerader Linie südwestlich bis Ostergaste.
  Von da aus dem Alter Weg nördlich folgen bis zum Dornumer Weg, diesem westlich folgen bis zur Kreuzung mit dem Moortief.
  Dem Moortief weit folgen bis zur Kreuzung mit dem Zugraben Hoheweg.
  Östlich weiter dem Moortief folgen, dann nordöstlich bis zur Gabelung Hochbrücker Tief, westliches Dornum.
  Dem Hochbrücker Tief folgen, erst nördlich und dann nordöstlich, an der Brücke Schatthauser Straße vorbei östlich bis zur Gabelung mit dem Dornumersieler Tief. | Nuo 2020 4 14 iki 2020 4 22 |
| NIEDERSACHSEN, Landkreis Aurich |
| In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:
  Dornum, Großheide, Hagermarsch, Hage, Berumbur, Aurich
  In der Gemeinde Hagermarsch beginnend an der Gabelung Theener Oststreek – Vierweg, dem Vierweg nördlich folgen, an der Kreuzung Osterdeicher Weg vorbei weiter nach Norden, dann an der Kreuzung rechts.
  Der Straße östlich folgen bis diese nach links abbiegt, dem Weg dann nördlich wieder folgen, bis er die Küste erreicht.
  Die Grenze verläuft an der Küste entlang bis zur Kreisgrenze Wittmund, folgt dann weiter der Kreisgrenze entlang bis zur Kreuzung Langefelder Grenzweg – Ricklefsche Trift in Aurich.
  Dem Ricklefsche Trift südlich folgen, bis sich diese mit der Straße Im Meerhusener Moor kreuzt. Letzterer südwestlich am Wald entlang bis zum Rockerstrift. Auf diesem weiter südlich gehen bis zum Aderkrutweg, diesen dann westlich weiter bis man auf die Dietrichsfelder Straße trifft.
  Von dort verläuft die Grenze per Luftlinie nach Westen durch den Meerhusener Wald bis zur Kreuzung Dornumer Straße – Stickerspittsweg.
  Dem Stickerspittsweg südwestlich bis zum Sandstrahlweg, die Grenze verläuft hier nordwestlich weiter bis zur Kreisgrenze Aurich/Wittmund.
  Der Kreisgrenze folgen bis zur Kreuzung Tannenhausener Weg – Mansfelder Weg.
  Dem Tannenhausener Weg westlich folgen bis zur Kreuzung Zum Ententeich, dann nördlich weiter bis zum Düwelsmeer, auf diesem nordwestlich bis die Kreuzung mit dem Kuhweg kommt.
  Dem Kuhweg nordwestlich folgen bis zur Kreuzung Kuhweg – Rotdornweg, letzterem westlich folgen bis zur Kreuzung Röttweg.
  Dem Röttweg dann nördlich folgen bis zur Kreuzung mit dem Weidenweg, dort westlich gehen bis dieser in den Kastanienweg mündet. Dem Kastanienweg nordwestlich folgen bis zur Kreuzung Dorfstraße. Dort nördlich weiter mit dem Moorwegschloot bis dieser zum Ostermoordorfer Tog wird, diesem auch nördlich folgen zum Schulweg. Diesem westlich folgen bis zur Kreuzung Großheider Straße diesem nördlich folgen bis zur Kreuzung Linienweg.
  Auf dem Linienweg nordwestlich weiter bis zum Wald und dann dem Feldweg am Waldrand entlang bis zur Feldstraße. Dieser westlich zum Ende folgen, dann auf die Holtenbrück wechseln.
  Dort nördlich bis dieser in die Poststraße mündet.
  Der Poststraße nordwestlich bis zur Kreuzung mit Sandlage folgen. Dann Luftlinie Kreuzung Sandlage – Poststraße bis zur Kreuzung Hauptstraße – Holzdorfer Straße in Berumbur.
  Der Hauptstraße folgen nordwestlich bis diese in die Blandorfer Straße mündet. Dann Luftlinie von Kreuzung Hauptstraße – Blandorfer Straße bis zur Kreuzung Hagemarscher Straße – Alter Postweg.
  Dem Alten Postweg nordwestlich folgen bis Hagermarsch.
  Dann Luftlinie Feuerwehr Hagermarsch bis zum Lüttje Weg. Diesem nördlich folgen bis zum Theener Oststreek. Dann nordöstlich bis zur Kreuzung mit dem Vierweg, dem Startpunkt. | 2020 4 22 |
| NIEDERSACHSEN, Landkreis Wittmund |
| In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:
  Holtgast, Nenndorf, Westerholt, Schweindorf, Utarp
  Das Gebiet des Landkreises Wittmund, das westlich bzw nördlich von folgender Linie gelegen ist: Im Norden beginnend von dem Punkt, an dem das „Pumptief“ südlich von Damsum auf die Grenze zum Landkreis Aurich trifft, dann weiter Richtung Süden über das „Pumptief“, „Oetjetief“ und „Schleitief“ bis zur Kreuzung des „Schleitiefs“ mit der L6 zwischen Ochtersum und Utarp. Dann der L6 folgend in Richtung der Stadt Norden über Schweindorf, Westerholt und Nenndorf bis zur Grenze zum Landkreis Aurich. | Nuo 2020 4 14 iki 2020 4 22 |
| NIEDERSACHSEN, Landkreis Wittmund |
| In dem wie folgt beschriebenen Beobachtungsgebiet fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:
  Stadt Esens, Neuharlingersiel, Holtgast, Moorweg, Dunum, Ochersum, Blomberg, Neuschoo, Eversmeer, Nenndorf, Westerholt, Schweindorf, Utarp.
  Der Bereich des Landkreises Wittmund, der westlich folgender Linie gelegen ist:
  Von der Nordsee bis zur Zuwegung „Ostbense Am Deich 25“, dann die K7 ab dem Zusammentreffen mit der L5 von Ostbense über Hartward Richtung Esens, dort beim Zusammentreffen mit der L8 diese immer weiter in südliche Richtung über den Esenser Nordring, weiter auf der L8 bleibend Richtung Ogenbargen bis zur Grenze mit dem Landkreis Aurich. | 2020 4 22 |
| BUNDESLAND SACHSEN-ANHALT, Landkreis Börde |
| Verbandsgemeinde Flechtingen
  Gemeinde: 39345 Bülstringen
  Ortsteil: Wieglitz/Ellersell | Nuo 2020 4 24 iki 2020 5 2 |
| Einheitsgemeinde Stadt Haldensleben
  Ortsteil: 39345 Uthmöden | Nuo 2020 4 24 iki 2020 5 2 |
| Einheitsgemeinde Stadt Haldensleben
  Ortsteil: 39343 Bodendorf
  Ortsteil: 39345 Gut Detzel
  Ortsteil: 39340 Hütten
  Ortsteil: 39340 Lübberitz
  Ortsteil: 39345 Satuelle
  Ortsteil: 39343 Süplingen
  39340 Stadt Haldensleben | 2020 5 2 |
| Einheitsgemeinde Oebisfelde/Weferlingen
  Ortsteil: 39359 Keindorf | 2020 5 2 |
| Verbandsgemeinde Elbe-Heide
  Gemeinde Westheide
  Ortsteil: 39345 Born | 2020 5 2 |
| BUNDESLAND SACHSEN-ANHALT, Altmarkkreis Salzwedel |
| Gemeinde Gardelegen
  Ortsteil: 39638 Jeseritz
  Ortsteil: 39638 Parleib
  Ortsteil: 39638 Potzehne
  Ortsteil: 39638 Roxförde | 2020 5 2 |

Teritorija, kurią sudaro:

Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 31 straipsnį)

NIEDERSACHSEN, Landkreis Aurich

In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:

Dornum, Großheide.

In der Gemeinde Dornum beginnend an der Gabelung Hochbrücker Tief – Dornumersiel Tief, dann weiter über das Dornumersieltief bis hoch zur Brücke Butenhusener Straße.

Der Butenhusener Straße nördlich folgen und dann den ersten Feldweg in Richtung Südosten nehmen.

Der Straße folgen, am Ferienhof Blankenhausen vorbei, weiter in südöstlicher Richtung bis zur Windmühle. Danach dem Weg folgen, bis zum ersten Gebäude auf der rechten Seite.

Hier die Südenburger Straße entlang, dieser erst südlich, dann südöstlich folgen bis zur Pumpsieler Straße.

Dann Luftlinie Kreuzung Südenburger Straße – Pumpsieler Straße bis Sackgasse Lütt Uppum.

An der Kreisgrenze südöstlich entlang bis zum Dornumersieltief, diesem südöstlich folgen bis kurz vor der Kreuzung mit dem Pumptief, von da an der Kreisgrenze wieder folgen, erst südlich dann westlich.

Von der Kreisgrenze Luftlinie in gerader Linie südwestlich bis Ostergaste.

Von da aus dem Alter Weg nördlich folgen bis zum Dornumer Weg, diesem westlich folgen bis zur Kreuzung mit dem Moortief.

Dem Moortief weit folgen bis zur Kreuzung mit dem Zugraben Hoheweg.

Östlich weiter dem Moortief folgen, dann nordöstlich bis zur Gabelung Hochbrücker Tief, westliches Dornum.

Dem Hochbrücker Tief folgen, erst nördlich und dann nordöstlich, an der Brücke Schatthauser Straße vorbei östlich bis zur Gabelung mit dem Dornumersieler Tief.

Nuo 2020 4 14 iki 2020 4 22

NIEDERSACHSEN, Landkreis Aurich

In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:

Dornum, Großheide, Hagermarsch, Hage, Berumbur, Aurich

In der Gemeinde Hagermarsch beginnend an der Gabelung Theener Oststreek – Vierweg, dem Vierweg nördlich folgen, an der Kreuzung Osterdeicher Weg vorbei weiter nach Norden, dann an der Kreuzung rechts.

Der Straße östlich folgen bis diese nach links abbiegt, dem Weg dann nördlich wieder folgen, bis er die Küste erreicht.

Die Grenze verläuft an der Küste entlang bis zur Kreisgrenze Wittmund, folgt dann weiter der Kreisgrenze entlang bis zur Kreuzung Langefelder Grenzweg – Ricklefsche Trift in Aurich.

Dem Ricklefsche Trift südlich folgen, bis sich diese mit der Straße Im Meerhusener Moor kreuzt. Letzterer südwestlich am Wald entlang bis zum Rockerstrift. Auf diesem weiter südlich gehen bis zum Aderkrutweg, diesen dann westlich weiter bis man auf die Dietrichsfelder Straße trifft.

Von dort verläuft die Grenze per Luftlinie nach Westen durch den Meerhusener Wald bis zur Kreuzung Dornumer Straße – Stickerspittsweg.

Dem Stickerspittsweg südwestlich bis zum Sandstrahlweg, die Grenze verläuft hier nordwestlich weiter bis zur Kreisgrenze Aurich/Wittmund.

Der Kreisgrenze folgen bis zur Kreuzung Tannenhausener Weg – Mansfelder Weg.

Dem Tannenhausener Weg westlich folgen bis zur Kreuzung Zum Ententeich, dann nördlich weiter bis zum Düwelsmeer, auf diesem nordwestlich bis die Kreuzung mit dem Kuhweg kommt.

Dem Kuhweg nordwestlich folgen bis zur Kreuzung Kuhweg – Rotdornweg, letzterem westlich folgen bis zur Kreuzung Röttweg.

Dem Röttweg dann nördlich folgen bis zur Kreuzung mit dem Weidenweg, dort westlich gehen bis dieser in den Kastanienweg mündet. Dem Kastanienweg nordwestlich folgen bis zur Kreuzung Dorfstraße. Dort nördlich weiter mit dem Moorwegschloot bis dieser zum Ostermoordorfer Tog wird, diesem auch nördlich folgen zum Schulweg. Diesem westlich folgen bis zur Kreuzung Großheider Straße diesem nördlich folgen bis zur Kreuzung Linienweg.

Auf dem Linienweg nordwestlich weiter bis zum Wald und dann dem Feldweg am Waldrand entlang bis zur Feldstraße. Dieser westlich zum Ende folgen, dann auf die Holtenbrück wechseln.

Dort nördlich bis dieser in die Poststraße mündet.

Der Poststraße nordwestlich bis zur Kreuzung mit Sandlage folgen. Dann Luftlinie Kreuzung Sandlage – Poststraße bis zur Kreuzung Hauptstraße – Holzdorfer Straße in Berumbur.

Der Hauptstraße folgen nordwestlich bis diese in die Blandorfer Straße mündet. Dann Luftlinie von Kreuzung Hauptstraße – Blandorfer Straße bis zur Kreuzung Hagemarscher Straße – Alter Postweg.

Dem Alten Postweg nordwestlich folgen bis Hagermarsch.

Dann Luftlinie Feuerwehr Hagermarsch bis zum Lüttje Weg. Diesem nördlich folgen bis zum Theener Oststreek. Dann nordöstlich bis zur Kreuzung mit dem Vierweg, dem Startpunkt.

2020 4 22

NIEDERSACHSEN, Landkreis Wittmund

In den wie folgt beschriebenen Sperrbezirk fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:

Holtgast, Nenndorf, Westerholt, Schweindorf, Utarp

Das Gebiet des Landkreises Wittmund, das westlich bzw nördlich von folgender Linie gelegen ist: Im Norden beginnend von dem Punkt, an dem das „Pumptief“ südlich von Damsum auf die Grenze zum Landkreis Aurich trifft, dann weiter Richtung Süden über das „Pumptief“, „Oetjetief“ und „Schleitief“ bis zur Kreuzung des „Schleitiefs“ mit der L6 zwischen Ochtersum und Utarp. Dann der L6 folgend in Richtung der Stadt Norden über Schweindorf, Westerholt und Nenndorf bis zur Grenze zum Landkreis Aurich.

Nuo 2020 4 14 iki 2020 4 22

NIEDERSACHSEN, Landkreis Wittmund

In dem wie folgt beschriebenen Beobachtungsgebiet fallen folgende Gemeinden bzw. werden folgende Gemeinden angeschnitten:

Stadt Esens, Neuharlingersiel, Holtgast, Moorweg, Dunum, Ochersum, Blomberg, Neuschoo, Eversmeer, Nenndorf, Westerholt, Schweindorf, Utarp.

Der Bereich des Landkreises Wittmund, der westlich folgender Linie gelegen ist:

Von der Nordsee bis zur Zuwegung „Ostbense Am Deich 25“, dann die K7 ab dem Zusammentreffen mit der L5 von Ostbense über Hartward Richtung Esens, dort beim Zusammentreffen mit der L8 diese immer weiter in südliche Richtung über den Esenser Nordring, weiter auf der L8 bleibend Richtung Ogenbargen bis zur Grenze mit dem Landkreis Aurich.

2020 4 22

BUNDESLAND SACHSEN-ANHALT, Landkreis Börde

Verbandsgemeinde Flechtingen

Gemeinde: 39345 Bülstringen

Ortsteil: Wieglitz/Ellersell

Nuo 2020 4 24 iki 2020 5 2

Einheitsgemeinde Stadt Haldensleben

Ortsteil: 39345 Uthmöden

Nuo 2020 4 24 iki 2020 5 2

Einheitsgemeinde Stadt Haldensleben

Ortsteil: 39343 Bodendorf

Ortsteil: 39345 Gut Detzel

Ortsteil: 39340 Hütten

Ortsteil: 39340 Lübberitz

Ortsteil: 39345 Satuelle

Ortsteil: 39343 Süplingen

39340 Stadt Haldensleben

2020 5 2

Einheitsgemeinde Oebisfelde/Weferlingen

Ortsteil: 39359 Keindorf

2020 5 2

Verbandsgemeinde Elbe-Heide

Gemeinde Westheide

Ortsteil: 39345 Born

2020 5 2

BUNDESLAND SACHSEN-ANHALT, Altmarkkreis Salzwedel

Gemeinde Gardelegen

Ortsteil: 39638 Jeseritz

Ortsteil: 39638 Parleib

Ortsteil: 39638 Potzehne

Ortsteil: 39638 Roxförde

2020 5 2

Valstybė narė – Vengrija

| Teritorija, kurią sudaro: | Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 31 straipsnį) |
| --- | --- |
| Bács-Kiskun és Csongrád megye: |
| Balástya, Bócsa, Bugac, Csólyospálos, Forráskút, Jászszentlászló, Kecskemét, Kiskunfélegyháza, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Nyárlőrinc, Soltvadkert, Szank és Tázlár települések közigazgatási területeinek a 46.440827és a 19.846995, a 46.438786 és a 19.850685, a 46.440443 és a 19.857895, a 46.423886 és a 19.854827, a 46.435119 és a 19.836480, a 46.558317 és 19.713448, a 46.694364 és 19.77329, a 46.44449 és 19.8483, 46.455321 és 19.852898, a 46.44159 és 19.84327, a 46.45030 és 19.84853, a 46.514537 és 19.65459, a 46.403611 és 19.834167, a 46.465556 és 19.808611, a 46.5448459 és 19.745837, a 46.38769 és 19.86654 , a 46.800833 és 19.857222, a 46.40299 és 19.87998, a 46.41549 és 19.84498, a 46.5692465 és 19.6932973, a 46.5606135 és 19.7108641, a 46.41096 és 19.83726, a 46.44957 és 19.87544, a 46.55800 és 19.79035, a 46.55800 és 19.79035, a 46.38741 és 19.86223, a 46.42564 és 19.86214, 46.41504 és 19.83675, a 46.44133 és 19.85725, a 46.40685 és 19.86369, a 46.47190 és 19.82798, a 46.38730 és 19.85161, a 46.45601 és 19.87579, a 46.45869 és 19.87283, a 46.860495 és 19.848759 a 46.603350 és 19.478592, a 46.49398 és 19.76918, a 46.411942 és 19.852744, a 46.423333 és 19.850278, a 46.4528606 és 19.79683053, a 46.41407 és 19.88379, a 46.45071735 és 19.8386126, a 46.45798081 és 19.86121049, a 46.40755246 és 19.85871844, a 46.65701 és 19.77743, a 46.6014 és 19.5428, 46.47455783 és 19.86788239, a 46.47019 és 19.83754, a 46.520509 és 19.651656, a 46.4776644 és 19.86554941, 46.581470 és 19.770906, a 46.46758 és 19.85086, a 46.41085 és 19.85558, a 46.3896296224 és 19.858905558, a 46.5253 és 19.7569, a 46.49169 és 19.68988, a 46.51590 és 19.64387, 46.4608579 és 19.8303092, a 46.48031 és 19.84032, a 46.386442 és 19.775899, a 46.50898 és 19.63934, a 46.50898 és 19.63934, a 46.46467 és 19.76302, a 46.46752 és 19.75170, a 46.53935 és 19.74915, a 46.46515 és 19.75375, a 46.46900 és 19.76215, a 46.41600 és 19.6807, a 46.40430 és 19.73591, a 46.5158453 és 19.6704565, a 46.434080 és 19.837544, a 46.49795 és 19.77742, a 46.49526 és 19.77629, a 46.606053 és 19.788634, a 46.61600 és 19.66512, a 46.47344 és 19.74689, a 46.60658 és 19.53464, a 46.518974 és 19.785285, a 46.493294 és 19.689126, a 46.682057 és 19.499820, a 46.682057 és 19.499820, a 46.494599 és 19.784372, a 46.536629 és 19.488942, a 46.46817 és 19.81632, a 46.48499 és 19.79693, a 46.34363 és a 19.88657 valamint a 46.38582 és 19.87797 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei. | Nuo 2020 5 3 iki 2020 5 11 |
| Délről az 55-ös út, nyugatról az 53-as út és 54-es út, északról a 44-es út, keletről az 5-ös út által határolt terület, ,a 46.860495 és 19.848759, a 46.800833 és 19.857222, a 46.30436 és 19.77187, a 46.22671 és 19.58741, a 46.3471 és 19.402476, 46.682057 és 19.49982 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területek, Kiskunfélegyháza, Pálmonostora, Pusztaszer, Kistelek, Balástya és Szatymaz 5-ös úttól keletre eső közigazgatási területei., Kiskunhalas teljes közigazgatási területe, valamint Imrehegy, Soltvadkert és Kiskőrös közigazgatási területének egy része. | 2020 5 11 |
| Csengele, Kistelek, Ruzsa és Üllés települések közigazgatási területeinek a 46.3424 és 19.8024, a 46.5323 és 19.8675 a 46.30436 és 19.77187 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei. | Nuo 2020 4 29 iki 2020 5 7 |
| Bács-kiskun megye: |
| Jánoshalma, Kelebia, Kunfehértó, és Tompa települések közigazgatási területeinek a 46.22671 és 19.58741valamint a 46.347100 és 19.402476 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei. | Nuo 2020 5 3 iki 2020 5 11 |

Teritorija, kurią sudaro:

Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 31 straipsnį)

Bács-Kiskun és Csongrád megye:

Balástya, Bócsa, Bugac, Csólyospálos, Forráskút, Jászszentlászló, Kecskemét, Kiskunfélegyháza, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Nyárlőrinc, Soltvadkert, Szank és Tázlár települések közigazgatási területeinek a 46.440827és a 19.846995, a 46.438786 és a 19.850685, a 46.440443 és a 19.857895, a 46.423886 és a 19.854827, a 46.435119 és a 19.836480, a 46.558317 és 19.713448, a 46.694364 és 19.77329, a 46.44449 és 19.8483, 46.455321 és 19.852898, a 46.44159 és 19.84327, a 46.45030 és 19.84853, a 46.514537 és 19.65459, a 46.403611 és 19.834167, a 46.465556 és 19.808611, a 46.5448459 és 19.745837, a 46.38769 és 19.86654 , a 46.800833 és 19.857222, a 46.40299 és 19.87998, a 46.41549 és 19.84498, a 46.5692465 és 19.6932973, a 46.5606135 és 19.7108641, a 46.41096 és 19.83726, a 46.44957 és 19.87544, a 46.55800 és 19.79035, a 46.55800 és 19.79035, a 46.38741 és 19.86223, a 46.42564 és 19.86214, 46.41504 és 19.83675, a 46.44133 és 19.85725, a 46.40685 és 19.86369, a 46.47190 és 19.82798, a 46.38730 és 19.85161, a 46.45601 és 19.87579, a 46.45869 és 19.87283, a 46.860495 és 19.848759 a 46.603350 és 19.478592, a 46.49398 és 19.76918, a 46.411942 és 19.852744, a 46.423333 és 19.850278, a 46.4528606 és 19.79683053, a 46.41407 és 19.88379, a 46.45071735 és 19.8386126, a 46.45798081 és 19.86121049, a 46.40755246 és 19.85871844, a 46.65701 és 19.77743, a 46.6014 és 19.5428, 46.47455783 és 19.86788239, a 46.47019 és 19.83754, a 46.520509 és 19.651656, a 46.4776644 és 19.86554941, 46.581470 és 19.770906, a 46.46758 és 19.85086, a 46.41085 és 19.85558, a 46.3896296224 és 19.858905558, a 46.5253 és 19.7569, a 46.49169 és 19.68988, a 46.51590 és 19.64387, 46.4608579 és 19.8303092, a 46.48031 és 19.84032, a 46.386442 és 19.775899, a 46.50898 és 19.63934, a 46.50898 és 19.63934, a 46.46467 és 19.76302, a 46.46752 és 19.75170, a 46.53935 és 19.74915, a 46.46515 és 19.75375, a 46.46900 és 19.76215, a 46.41600 és 19.6807, a 46.40430 és 19.73591, a 46.5158453 és 19.6704565, a 46.434080 és 19.837544, a 46.49795 és 19.77742, a 46.49526 és 19.77629, a 46.606053 és 19.788634, a 46.61600 és 19.66512, a 46.47344 és 19.74689, a 46.60658 és 19.53464, a 46.518974 és 19.785285, a 46.493294 és 19.689126, a 46.682057 és 19.499820, a 46.682057 és 19.499820, a 46.494599 és 19.784372, a 46.536629 és 19.488942, a 46.46817 és 19.81632, a 46.48499 és 19.79693, a 46.34363 és a 19.88657 valamint a 46.38582 és 19.87797 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei.

Nuo 2020 5 3 iki 2020 5 11

Délről az 55-ös út, nyugatról az 53-as út és 54-es út, északról a 44-es út, keletről az 5-ös út által határolt terület, ,a 46.860495 és 19.848759, a 46.800833 és 19.857222, a 46.30436 és 19.77187, a 46.22671 és 19.58741, a 46.3471 és 19.402476, 46.682057 és 19.49982 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területek, Kiskunfélegyháza, Pálmonostora, Pusztaszer, Kistelek, Balástya és Szatymaz 5-ös úttól keletre eső közigazgatási területei., Kiskunhalas teljes közigazgatási területe, valamint Imrehegy, Soltvadkert és Kiskőrös közigazgatási területének egy része.

2020 5 11

Csengele, Kistelek, Ruzsa és Üllés települések közigazgatási területeinek a 46.3424 és 19.8024, a 46.5323 és 19.8675 a 46.30436 és 19.77187 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei.

Nuo 2020 4 29 iki 2020 5 7

Bács-kiskun megye:

Jánoshalma, Kelebia, Kunfehértó, és Tompa települések közigazgatási területeinek a 46.22671 és 19.58741valamint a 46.347100 és 19.402476 koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei.

Nuo 2020 5 3 iki 2020 5 11

Valstybė narė – Lenkija

| Teritorija, kurią sudaro: | Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 31 straipsnį) |
| --- | --- |
| W województwie dolnośląskim w mieście Wrocław: |
| — | osiedle Pawłowice; |

Teritorija, kurią sudaro:

Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 31 straipsnį)

W województwie dolnośląskim w mieście Wrocław:

—

osiedle Pawłowice;

| — | część osiedla Psie Pole - Zawidawie od zachodu ograniczona ul. Przedwiośnie, ul. Bora - Komorowskiego i ul. Gorlicką i od południa ograniczona ul. Kiełczowską. |
| --- | --- |

—

część osiedla Psie Pole - Zawidawie od zachodu ograniczona ul. Przedwiośnie, ul. Bora - Komorowskiego i ul. Gorlicką i od południa ograniczona ul. Kiełczowską.

2020 4 6

W województwie lubuskim w powiecie sulęcińskim i słubickim:

w powiecie sulęcińskim:

| 1. | w gminie Krzeszyce miejscowości: Krępiny, Marianki, Zaszczytowo, Studzionka, Dzierżązna, Malta, Czartów, Krasnołęg, Świętojańsko, Krzeszyce, Karkoszów, Przemysław, Rudna, |
| --- | --- |

1.

w gminie Krzeszyce miejscowości: Krępiny, Marianki, Zaszczytowo, Studzionka, Dzierżązna, Malta, Czartów, Krasnołęg, Świętojańsko, Krzeszyce, Karkoszów, Przemysław, Rudna,

| 2. | w gminie Sulęcin miejscowości: Trzebów, Drogomin, |
| --- | --- |

2.

w gminie Sulęcin miejscowości: Trzebów, Drogomin,

| 3. | w gminie Słońsk miejscowości: Ownice, Lemierzyce, Lemierzycko, Grodzisk, Chartów, Jamno, Budzigniew, Polne |
| --- | --- |

3.

w gminie Słońsk miejscowości: Ownice, Lemierzyce, Lemierzycko, Grodzisk, Chartów, Jamno, Budzigniew, Polne

w powiecie słubickim:

| | w gminie Ośno Lubuskie miejscowości: Radachów, Trześniów, Kochań. |
| --- | --- |

w gminie Ośno Lubuskie miejscowości: Radachów, Trześniów, Kochań.

2020 4 26

W województwie lubuskim w powiecie sulęcińskim:

w gminie Krzeszyce, miejscowość Muszkowo.

Nuo 2020 4 18 iki 2020 4 26

---