# Euroopa Liidu L 13/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 13 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik17. jaanuar 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 13

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik17. jaanuar 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teave Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vahelises assotsieerimislepingus sätestatud kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe kaubandussoodustusi) jõustumise kohta | 1 |
| | * | Teave Euroopa Ühenduse ja Nepali valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu jõustumise kohta | 2 |
| | * | Teave Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelise lennuühenduse teatavaid aspekte käsitleva lepingu jõustumise kohta | 3 |
| | * | Teave Euroopa Ühenduse ja Pakistani Islamivabariigi vahelise lennuühenduse teatavaid aspekte käsitleva lepingu jõustumise kohta | 4 |
| | * | Teave Euroopa Ühenduse ja Panama Vabariigi vahelise lennuteenuste teatavaid aspekte käsitleva lepingu jõustumise kohta | 5 |
| | * | Teave Euroopa Ühenduse ja Paraguay Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu jõustumise kohta | 6 |
| | * | Teave Euroopa Ühenduse ja Singapuri Vabariigi valitsuse vahelise lennuühenduse teatavaid aspekte käsitleva lepingu jõustumise kohta | 7 |
| | * | Teave Euroopa Liidu ja Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu jõustumise kohta | 8 |
| | * | Teave Euroopa Ühenduse ja Araabia Ühendemiraatide vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu jõustumise kohta | 9 |
| | * | Teave Euroopa Ühenduse ning Lääne-Aafrika majandus- ja rahaliidu vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu jõustumise kohta | 10 |
| | * | Teave Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise lennuühenduse teatavaid aspekte käsitleva lepingu jõustumise kohta | 11 |
| | * | Teave Euroopa Liidu ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu jõustumise kohta | 12 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/37, 16. jaanuar 2020, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga | 13 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/38, 16. jaanuar 2020, millega kehtestatakse teabe salvestamise, vormindamise ja edastamise tehnilised tegevusnõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist | 15 |
| | * | Komisjoni Rakendusmäärus (EL) 2020/39, 16. jaanuar 2020, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit peroksosulfaatide (persulfaatide) impordi suhtes | 18 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Ühenduseja Šveitsi Maismaatranspordi Ühiskomiteeotsus nr 2/2019, 13. detsember 2019, üleminekumeetmete kohta, mis võetakse Šveitsi ja Euroopa Liidu vahelise sujuva raudteeliikluse tagamiseks [2020/40] | 43 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teave Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vahelises assotsieerimislepingus sätestatud kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe kaubandussoodustusi) jõustumise kohta

1

*

Teave Euroopa Ühenduse ja Nepali valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu jõustumise kohta

2

*

Teave Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelise lennuühenduse teatavaid aspekte käsitleva lepingu jõustumise kohta

3

*

Teave Euroopa Ühenduse ja Pakistani Islamivabariigi vahelise lennuühenduse teatavaid aspekte käsitleva lepingu jõustumise kohta

4

*

Teave Euroopa Ühenduse ja Panama Vabariigi vahelise lennuteenuste teatavaid aspekte käsitleva lepingu jõustumise kohta

5

*

Teave Euroopa Ühenduse ja Paraguay Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu jõustumise kohta

6

*

Teave Euroopa Ühenduse ja Singapuri Vabariigi valitsuse vahelise lennuühenduse teatavaid aspekte käsitleva lepingu jõustumise kohta

7

*

Teave Euroopa Liidu ja Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu jõustumise kohta

8

*

Teave Euroopa Ühenduse ja Araabia Ühendemiraatide vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu jõustumise kohta

9

*

Teave Euroopa Ühenduse ning Lääne-Aafrika majandus- ja rahaliidu vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu jõustumise kohta

10

*

Teave Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise lennuühenduse teatavaid aspekte käsitleva lepingu jõustumise kohta

11

*

Teave Euroopa Liidu ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu jõustumise kohta

12

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/37, 16. jaanuar 2020, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga

13

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/38, 16. jaanuar 2020, millega kehtestatakse teabe salvestamise, vormindamise ja edastamise tehnilised tegevusnõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist

15

*

Komisjoni Rakendusmäärus (EL) 2020/39, 16. jaanuar 2020, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit peroksosulfaatide (persulfaatide) impordi suhtes

18

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Ühenduseja Šveitsi Maismaatranspordi Ühiskomiteeotsus nr 2/2019, 13. detsember 2019, üleminekumeetmete kohta, mis võetakse Šveitsi ja Euroopa Liidu vahelise sujuva raudteeliikluse tagamiseks [2020/40]

43

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 9. oktoobri 2019. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/1776 (millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa) parandus ( ELT L 280, 31.10.2019 ) | 58 |
| | * | Komisjoni 9. oktoobri 2019. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/1776 (millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr2658/87 I lisa) parandus ( ELT L 280, 31.10.2019 ) | 59 |

Parandused

*

Komisjoni 9. oktoobri 2019. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/1776 (millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa) parandus ( ELT L 280, 31.10.2019 )

( ELT L 280, 31.10.2019 )

58

*

Komisjoni 9. oktoobri 2019. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/1776 (millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr2658/87 I lisa) parandus ( ELT L 280, 31.10.2019 )

( ELT L 280, 31.10.2019 )

59

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 17.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 13/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 13/1

---

Teave Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vahelises assotsieerimislepingus sätestatud kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe kaubandussoodustusi) jõustumise kohta

Euroopa Liidu ja Ukraina vaheline kirjavahetuse vormis leping (millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vahelises assotsieerimislepingus sätestatud kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe kaubandussoodustusi), mis allkirjastati Kiievis 30. juulil 2019
   (1), jõustub kirjavahetuse vormis lepingus sätestatud tingimuste kohaselt 1. veebruaril 2020, kuna lepinguosaliste viimane teade saadi kätte 9. jaanuaril 2020.

1

---

(1)  
  ELT L 206, 6.8.2019, lk 3.

1

---

| 17.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 13/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 13/2

---

Teave Euroopa Ühenduse ja Nepali valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu jõustumise kohta

Euroopa Ühenduse ja Nepali valitsuse vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping, mis allkirjastati 23. jaanuaril 2009 Brüsselis, jõustus kõnealuse lepingu artikli 9 lõike 1 kohaselt 25. juunil 2015, kuna viimane teade anti hoiule 25. juunil 2015.

---

| 17.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 13/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 13/3

---

Teave Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelise lennuühenduse teatavaid aspekte käsitleva lepingu jõustumise kohta

Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping, mis allkirjastati 21. juunil 2006 Brüsselis, jõustus kõnealuse lepingu artikli 8 lõike 1 kohaselt 25. oktoobril 2007, kuna viimane teade anti hoiule 25. oktoobril 2007.

---

| 17.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 13/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 13/4

---

Teave Euroopa Ühenduse ja Pakistani Islamivabariigi vahelise lennuühenduse teatavaid aspekte käsitleva lepingu jõustumise kohta

Euroopa Ühenduse ja Pakistani Islamivabariigi vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping, mis allkirjastati 24. veebruaril 2009 Brüsselis, jõustus kõnealuse lepingu artikli 8 lõike 1 kohaselt 5. mail 2015, kuna viimane teade anti hoiule 5. mail 2015.

---

| 17.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 13/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 13/5

---

Teave Euroopa Ühenduse ja Panama Vabariigi vahelise lennuteenuste teatavaid aspekte käsitleva lepingu jõustumise kohta

Euroopa Ühenduse ja Panama Vabariigi vaheline lennuteenuste teatavaid aspekte käsitlev leping, mis allkirjastati 1. oktoobril 2007 Panamás, jõustus kõnealuse lepingu artikli 9 kohaselt 3. märtsil 2009, kuna viimane teade anti hoiule 3. märtsil 2009.

---

| 17.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 13/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 13/6

---

Teave Euroopa Ühenduse ja Paraguay Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu jõustumise kohta

Euroopa Ühenduse ja Paraguay Vabariigi vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping, mis allkirjastati 22. veebruaril 2007 Brüsselis, jõustus kõnealuse lepingu artikli 9 lõike 1 kohaselt 14. detsembril 2012, kuna viimane teade anti hoiule 14. detsembril 2012.

---

| 17.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 13/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 13/7

---

Teave Euroopa Ühenduse ja Singapuri Vabariigi valitsuse vahelise lennuühenduse teatavaid aspekte käsitleva lepingu jõustumise kohta

Euroopa Ühenduse ja Singapuri Vabariigi valitsuse vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping, mis allkirjastati 9. juunil 2006 Luxembourgis, jõustus kõnealuse lepingu artikli 7 lõike 1 kohaselt 30. septembril 2016, kuna viimane teade anti hoiule 30. septembril 2016.

---

| 17.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 13/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 13/8

---

Teave Euroopa Liidu ja Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu jõustumise kohta

Euroopa Liidu ja Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping, mis allkirjastati 27. septembril 2012 Brüsselis, jõustus kõnealuse lepingu artikli 7 lõike 1 kohaselt 4. märtsil 2013, kuna viimane teade anti hoiule 4. märtsil 2013.

---

| 17.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 13/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 13/9

---

Teave Euroopa Ühenduse ja Araabia Ühendemiraatide vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu jõustumise kohta

Euroopa Ühenduse ja Araabia Ühendemiraatide vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping, mis allkirjastati 30. novembril 2007 Brüsselis, jõustus kõnealuse lepingu artikli 9 lõike 1 kohaselt 22. aprillil 2013, kuna viimane teade anti hoiule 22. aprillil 2013.

---

| 17.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 13/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 13/10

---

Teave Euroopa Ühenduse ning Lääne-Aafrika majandus- ja rahaliidu vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu jõustumise kohta

Euroopa Ühenduse ning Lääne-Aafrika majandus- ja rahaliidu vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping, mis allkirjastati 30. novembril 2009 Brüsselis, jõustus kõnealuse lepingu artikli 9 lõike 1 kohaselt 21. veebruaril 2011, kuna viimane teade anti hoiule 21. veebruaril 2011.

---

| 17.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 13/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 13/11

---

Teave Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise lennuühenduse teatavaid aspekte käsitleva lepingu jõustumise kohta

Euroopa Ühenduse ja Ukraina vaheline lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlev leping, mis allkirjastati 1. detsembril 2005 Kiievis, jõustus kõnealuse lepingu artikli 9 lõike 1 kohaselt 13. oktoobril 2006, kuna viimane teade anti hoiule 13. oktoobril 2006.

---

| 17.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 13/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 13/12

---

Teave Euroopa Liidu ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu jõustumise kohta

Euroopa Liidu ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping, mis allkirjastati 4. oktoobril 2010 Brüsselis, jõustus kõnealuse lepingu artikli 7 lõike 1 kohaselt 31. mail 2011, kuna viimane teade anti hoiule 31. mail 2011.

---

MÄÄRUSED

| 17.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 13/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 13/13

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/37,

16. jaanuar 2020,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2465/96, (1) eriti selle artikli 11 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1210/2003 III lisas on loetletud Iraagi eelmise valitsuse avalik-õiguslikud asutused, ettevõtted, füüsilised ja juriidilised isikud, asutused ja üksused, kelle suhtes rakendatakse kõnealuse määruse alusel 22. mail 2003 väljaspool Iraaki asunud rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1210/2003 III lisas on loetletud Iraagi eelmise valitsuse avalik-õiguslikud asutused, ettevõtted, füüsilised ja juriidilised isikud, asutused ja üksused, kelle suhtes rakendatakse kõnealuse määruse alusel 22. mail 2003 väljaspool Iraaki asunud rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.

| (2) | 2. jaanuaril 2020 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kustutada 15 kannet nende isikute ja üksuste loetelust, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. |
| --- | --- |

(2)

2. jaanuaril 2020 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kustutada 15 kannet nende isikute ja üksuste loetelust, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.

| (3) | Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1210/2003 III lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1210/2003 III lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1210/2003 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. jaanuar 2020

Komisjoni nimel

President

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 169, 8.7.2003, lk 6.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1210/2003 III lisast jäetakse välja järgmised kanded.

| „21. | BAGHDAD MUNICIPALITY. Aadress: Khulafa Street, Khulafa Square, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„21.

| „24. | CHEMICAL, PETROCHEMICAL, MECHANICAL AND METALURICAL TRAINING CENTRE. Aadress: P.O. Box 274, Ashar, Basrah, Iraq.“ |
| --- | --- |

„24.

| „31. | DIRECTORATE-GENERAL OF MINOR PROJECTS AND RURAL ELECTRIFICATION. Aadress: P.O. Box 788, Al-Karradah Al-Sharkiya, Arasat Al-Hindiya no. 81, Building No 137/327, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„31.

| „32. | DIRECTORATE OF TRAINING CENTRE FOR IRON AND STEEL. Aadress: P.O. Box 421, Basrah Khor Al-Zubair, Basrah, Iraq.“ |
| --- | --- |

„32.

| „77. | MECHANICAL TRAINING CENTRE/NASSIRIYA. Aadress: P.O. Box 65, Nassiriyah, Nassiriyah, Iraq.“ |
| --- | --- |

„77.

| „144. | STATE ENTERPRISE FOR MECHANICAL INDUSTRIES. Aadressid: a) P.O. Box 5763, Iskandariya, Iraq; b) P.O. Box 367, Iskandariyah-Babylon Governate, Iraq.“ |
| --- | --- |

„144.

| „146. | STATE ENTERPRISE FOR PHOSPHATES. Aadressid: a) P.O. Box 5954, East Gate, Sadoon St., Baghdad, Iraq; b) P.O. Box 5954, South Gate, Al-Kaim, Anbar, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„146.

| „156. | STATE ESTABLISHMENT FOR AGRICULTURAL MARKETING. Aadress: Eastern Karrda, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„156.

| „172. | STATE ORGANISATION FOR AGRICULTURAL MARKETING. Aadress: Karkh, Nisoor Square, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„172.

| „173. | STATE ORGANISATION FOR AGRICULTURAL MECHANISATION AND AGRICULTURAL SUPPLIES (teiste nimedega a) STATE ORGANISATION FOR AGRICULTURAL MECHANISATION, b) STATE ESTABLISHMENT FOR AGRICULTURAL MECHANISATION, c) CENTRE FOR AGRICULTURAL MECHANISATION, d) STATE ESTABLISHMENT FOR AGRICULTURAL SUPPLIES). Aadressid: a) P.O. Box 26028, Waziriya, opp Al Bakr University, Baghdad, Iraq; b) P.O. Box 96101, Abu Nuvas St., Baghdad, Iraq; c) P.O. Box 26061, Al Wazeria, Baghdad, Iraq; Swaira-Hafria, Wasst Muhafadha, Iraq; d) P.O. Box 1045, Waziriyah, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„173.

| „178. | STATE ORGANISATION FOR ELECTRICITY (teiste nimedega a) STATE ORGANISATION OF ELECTRICITY, SOUTHERN ELECTRICAL REGION; b) STATE ORGANISATION OF ELECTRICITY / DEPARTMENT OF COMPUTING AND STATISTICS). Aadressid: a) Off Jumhuriya St/Building 166, Nafoora Square, P.O. Box 5796, Baghdad, Iraq; b) P.O. Box 230, Basrah, Iraq; c) P.O. Box 14171 Jumhuriya St., Maidan Building No. 9, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„178.

| „181. | STATE ORGANISATION FOR FOOD INDUSTRIES. Aadress: P.O. Box 2301, Alwiya, Camp Sarah Khatoon, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„181.

| „190. | STATE ORGANISATION OF HOUSING. Aadress: P.O. Box 5824, Jumhuriya Street, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„190.

| „199. | STEEL AND TIMBER STATE ENTERPRISE (teise nimega STATE TRADING ENTERPRISE FOR STEEL AND TIMBER). Aadress: Arasat Al Hindya St., Salman Daoud Al Haydar Building, P.O. Box 602, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„199.

| „202. | VOCATIONAL TRAINING CENTRE FOR ENGINEERING AND METALLIC INDUSTRIES (teise nimega VOCATIONAL TRAINING CENTRE FOR ENGINEERING). Aadress: Iskandariya-Babil, Iraq.“ |
| --- | --- |

„202.

---

| 17.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 13/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 13/15

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/38,

16. jaanuar 2020,

millega kehtestatakse teabe salvestamise, vormindamise ja edastamise tehnilised tegevusnõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrust (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008 (1) (edaspidi „välispüügilaevastike jätkusuutliku majandamise määrus“), eelkõige selle artikli 40 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Välispüügilaevastike jätkusuutliku majandamise määrus on ette nähtud selliste rakendusaktide vastuvõtmine, millega kehtestatakse kõnealuse määruse II, III ja IV jaotises osutatud teabe salvestamise, vormindamise ja edastamise tehnilised tegevusnõuded. |
| --- | --- |

(1)

Välispüügilaevastike jätkusuutliku majandamise määrus on ette nähtud selliste rakendusaktide vastuvõtmine, millega kehtestatakse kõnealuse määruse II, III ja IV jaotises osutatud teabe salvestamise, vormindamise ja edastamise tehnilised tegevusnõuded.

| (2) | Välispüügilaevastike jätkusuutliku majandamise määruse artiklis 40 on sätestatud, et kõnealuse määruse II, III ja IV jaotises osutatud teabevahetus toimub elektrooniliselt. On asjakohane kehtestada kõnealuste andmete elektroonilise esitamise ja edastamise nõuded ning täpsustada nende vorming, samuti selle muutmise menetlus. |
| --- | --- |

(2)

Välispüügilaevastike jätkusuutliku majandamise määruse artiklis 40 on sätestatud, et kõnealuse määruse II, III ja IV jaotises osutatud teabevahetus toimub elektrooniliselt. On asjakohane kehtestada kõnealuste andmete elektroonilise esitamise ja edastamise nõuded ning täpsustada nende vorming, samuti selle muutmise menetlus.

| (3) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/218 (2) kohaselt peavad liikmesriigid esitama komisjonile teabe omandiõiguse, laeva ja püügivahendite omaduste ning nende lipu all sõitvate liidu kalalaevade tegevuse kohta. Kõnealuses andmebaasis sisalduvat teavet tuleks kasutada välispüügilaevastike jätkusuutliku majandamise määruses nõutud kalapüügilubasid käsitlevas teabevahetuses. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/218 (2) kohaselt peavad liikmesriigid esitama komisjonile teabe omandiõiguse, laeva ja püügivahendite omaduste ning nende lipu all sõitvate liidu kalalaevade tegevuse kohta. Kõnealuses andmebaasis sisalduvat teavet tuleks kasutada välispüügilaevastike jätkusuutliku majandamise määruses nõutud kalapüügilubasid käsitlevas teabevahetuses.

| (4) | Välispüügilaevastike jätkusuutliku majandamise määruse artikli 39 kohaselt loodud liidu kalapüügilubade andmebaasi lisatud teave võib sisaldada isikuandmeid, sh laevade tunnuseid ning nende omanike nimesid ja kontaktandmeid. Nende isikuandmete töötlemine on vajalik välispüügilaevastike jätkusuutliku majandamise määrusega nõutud andmete tõhusaks haldamiseks ja teabevahetuseks. Kogu aeg ja kõigil tasanditel tuleks tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EL) 2018/1725 (3) ja (EL) 2016/679 (4) sätestatud isikuandmete kaitsega seotud kohustuste täitmine. Selleks et tagada välispüügilaevastike ja ELi vetes kolmanda riigi lipu all sõitvate laevade püügi jätkusuutlik majandamine, on vaja andmeid säilitada kümme aastat. Mõnel juhul tuleks andmeid säilitada kauem kui kümme aastat. |
| --- | --- |

(4)

Välispüügilaevastike jätkusuutliku majandamise määruse artikli 39 kohaselt loodud liidu kalapüügilubade andmebaasi lisatud teave võib sisaldada isikuandmeid, sh laevade tunnuseid ning nende omanike nimesid ja kontaktandmeid. Nende isikuandmete töötlemine on vajalik välispüügilaevastike jätkusuutliku majandamise määrusega nõutud andmete tõhusaks haldamiseks ja teabevahetuseks. Kogu aeg ja kõigil tasanditel tuleks tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EL) 2018/1725 (3) ja (EL) 2016/679 (4) sätestatud isikuandmete kaitsega seotud kohustuste täitmine. Selleks et tagada välispüügilaevastike ja ELi vetes kolmanda riigi lipu all sõitvate laevade püügi jätkusuutlik majandamine, on vaja andmeid säilitada kümme aastat. Mõnel juhul tuleks andmeid säilitada kauem kui kümme aastat.

| (5) | Liikmesriikidele tuleks anda piisavalt aega oma riiklike süsteemide kohandamiseks käesolevas määruses sätestatud uutele andmenõuetele. |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriikidele tuleks anda piisavalt aega oma riiklike süsteemide kohandamiseks käesolevas määruses sätestatud uutele andmenõuetele.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse välispüügilaevastike jätkusuutliku majandamise määruse artikli 40 lõikes 2 osutatud teabe salvestamise, vormindamise ja edastamise tehnilised tegevusnõuded.

Artikkel 2

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse välispüügilaevastike jätkusuutliku majandamise määruse artiklis 3 esitatud mõisteid.

2.   Käesolevas määruses kasutatakse ka järgmist mõistet:

| a) | „liidu kalalaevastiku andmebaas“ – komisjoni peetav register, mis sisaldab teavet kõigi liidu kalalaevade kohta kooskõlas rakendusmäärusega (EL) 2017/218 ja mida täiendavad laevu käsitlevad täiendavad andmed, mis on nõutavad välispüügilaevastike jätkusuutliku majandamise määruse kohastes kalapüügilubade taotlustes. |
| --- | --- |

a)

„liidu kalalaevastiku andmebaas“ – komisjoni peetav register, mis sisaldab teavet kõigi liidu kalalaevade kohta kooskõlas rakendusmäärusega (EL) 2017/218 ja mida täiendavad laevu käsitlevad täiendavad andmed, mis on nõutavad välispüügilaevastike jätkusuutliku majandamise määruse kohastes kalapüügilubade taotlustes.

| b) | „liidu kalapüügilubade andmebaas“ – välispüügilaevastike jätkusuutliku majandamise määruse artikli 39 kohaselt loodud andmebaas, millega tagatakse kõnealuse määruse II ja III jaotises osutatud teabevahetus. |
| --- | --- |

b)

„liidu kalapüügilubade andmebaas“ – välispüügilaevastike jätkusuutliku majandamise määruse artikli 39 kohaselt loodud andmebaas, millega tagatakse kõnealuse määruse II ja III jaotises osutatud teabevahetus.

II PEATÜKK

LIIDU KALAPÜÜGILUBADE ANDMEBAASI LISATUD TEAVE

Artikkel 3

Loa taotlemine

1.   Välispüügilaevastike jätkusuutliku majandamise määruse artikli 39 lõike 3 kohaste kalapüügilubade taotluste esitamisel peavad liikmesriigid ja kolmandad riigid esitama ühe taotluse laeva, lepingu, püügikategooria ja ajavahemiku kohta.

2.   Liidu kalapüügilubade andmebaas kasutab liidu kalalaevastiku andmebaasi lisatud teavet laevade kohta välispüügilaevastike jätkusuutliku majandamise määruses nõutud kalapüügilubasid käsitleva andmevahetuse tagamiseks.

Artikkel 4

Vahetatava teabe vorming

1.   Välispüügilaevastike jätkusuutliku majandamise määruse artiklite 11, 18, 22 ja 25 kohaselt liikmesriikide, kolmandate riikide ja komisjoni vahel vahetatava teabe vorminguna tuleb kasutada domeeni Fishing License Authorization & Permit (FLAP) märgistuskeele XML määratlust, mis põhineb ÜRO kalandusvaldkonna üldise teabevahetuskeele (UN/FLUX) standardil P1000-9.

2.   Andmeväljad, põhikomponendid ja laiendatava märgistuskeele (XML) hästi vormindatud sõnumid peavad vastama XML skeemi määratlusele (XSD), mis põhineb UN/FLUXi standardikogudel.

3.   Kasutatakse Euroopa Komisjoni kalanduse veebisaidi põhiandmeregistri lehel esitatud XSDd ja koode.

4.   Selle tagamiseks, et edastataks korrektseid sõnumeid ja et liidu kalapüügilubade andmebaasi puhul järgitaks korrektseid menetlusi, peavad liikmesriigid kasutama Euroopa Komisjoni kalandusvaldkonna veebisaidil olevat FLAPi rakendusdokumenti.

Artikkel 5

Teadete edastamine

1.   Teadete edastamine peab olema täielikult automatiseeritud ja kohene, kasutades komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud kalandusalase teabevahetuse transpordikihti.

2.   Saatja vastutab teadete edastamise eest vastavalt FLAPi rakendusdokumendis sätestatud kokkulepitud valideerimis- ja verifitseerimiseeskirjadele.

3.   Teate saaja peab saatjale teatama teate kättesaamisest ning teate valideerimise ja verifitseerimise tulemustest, edastades vastusteate.

Artikkel 6

XML-vormide ja rakendusdokumentide muudatused

1.   Domeeni UN/FLUX FLAP XML-vormingu ja FLAPi rakendusdokumentide muudatuste kohta teevad otsuse komisjoni talitused koostöös liikmesriikidega.

2.   Lõikes 1 osutatud muudatused ei jõustu enne kuue kuu ega pärast kaheksateistkümne kuu möödumist alates otsustamisest. Täpse aja otsustavad komisjoni talitused kooskõlastatult liikmesriikidega.

Artikkel 7

Isikuandmed

Liidu kalapüügilubade andmebaasis sisalduvaid isikuandmeid säilitatakse kuni kümme aastat, välja arvatud juhul, kui need on vajalikud rikkumise, inspekteerimise või kohtu- või haldusmenetluste järelmeetmete võtmiseks. Sellistel juhtudel võib isikuandmeid säilitada 20 aastat. Kui isikuandmeid säilitatakse kauem, tuleb need muuta anonüümseks.

III PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. detsembrist 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. jaanuar 2020

Komisjoni nimel

President

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 28.12.2017, lk 81.

1

(2)  Komisjoni 6. veebruari 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/218 liidu kalalaevastikuregistri kohta (ELT L 34, 9.2.2017, lk 9).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

4

---

| 17.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 13/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 13/18

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/39,

16. jaanuar 2020,

millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit peroksosulfaatide (persulfaatide) impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

Kehtivad meetmed

| (1) | Oktoobris 2007 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1184/2007 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“ või „Hiina“) pärit peroksosulfaatide impordi suhtes (edaspidi „esialgsed meetmed“). Kahele äriühingule võimaldati turumajanduslik kohtlemine ja ühele neist kohaldati individuaalset dumpinguvastast tollimaksumäära 24,5 %. Teise äriühingu puhul dumpingut ei tuvastatud ja tema suhtes meetmeid ei rakendatud. Kõigi ülejäänud äriühingute suhtes kohaldatakse tollimaksumäära 71,8 %. Pärast aegumise läbivaatamist pikendas nõukogu detsembris 2013 rakendusmäärusega (EL) nr 1343/2013 dumpinguvastaseid meetmeid (3) (edaspidi „kehtivad meetmed“). |
| --- | --- |

(1)

Oktoobris 2007 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1184/2007 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“ või „Hiina“) pärit peroksosulfaatide impordi suhtes (edaspidi „esialgsed meetmed“). Kahele äriühingule võimaldati turumajanduslik kohtlemine ja ühele neist kohaldati individuaalset dumpinguvastast tollimaksumäära 24,5 %. Teise äriühingu puhul dumpingut ei tuvastatud ja tema suhtes meetmeid ei rakendatud. Kõigi ülejäänud äriühingute suhtes kohaldatakse tollimaksumäära 71,8 %. Pärast aegumise läbivaatamist pikendas nõukogu detsembris 2013 rakendusmäärusega (EL) nr 1343/2013 dumpinguvastaseid meetmeid (3) (edaspidi „kehtivad meetmed“).

2

3

1.2.   Aegumise läbivaatamise algatamine

Aegumise läbivaatamise algatamine

| (2) | Pärast teate avaldamist kehtivate meetmete eelseisva aegumise kohta (4) taotlesid RheinPerChemie GmbH ja United Initiators GmbH (edaspidi „taotlejad“), kes esindavad 100 % liidu peroksosulfaatide kogutoodangust, aegumise läbivaatamise algatamist. Nad väitsid, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(2)

Pärast teate avaldamist kehtivate meetmete eelseisva aegumise kohta (4) taotlesid RheinPerChemie GmbH ja United Initiators GmbH (edaspidi „taotlejad“), kes esindavad 100 % liidu peroksosulfaatide kogutoodangust, aegumise läbivaatamise algatamist. Nad väitsid, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

4

| (3) | Komisjon teatas 17. detsembril 2018Euroopa Liidu Teatajas (5) avaldatud teates (edaspidi „algatamisteade“) kehtivate meetmete aegumise läbivaatamise algatamisest kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teatas 17. detsembril 2018Euroopa Liidu Teatajas (5) avaldatud teates (edaspidi „algatamisteade“) kehtivate meetmete aegumise läbivaatamise algatamisest kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2.

Euroopa Liidu Teatajas

5

| (4) | 26. septembril 2019 alustas komisjon omal algatusel uurimist äriühingu ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd suhtes, kes esialgse uurimise tulemuste kohaselt ei kasutanud dumpingut, seoses võimaliku kõrvalehoidmisega kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest ja kohustas seda äriühingut uurimisaluse toote importi registreerima (6). Selle aegumise läbivaatamisega seotud uurimise tulemused ei mõjuta ühelgi juhul dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise uurimise tulemusi. |
| --- | --- |

(4)

26. septembril 2019 alustas komisjon omal algatusel uurimist äriühingu ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd suhtes, kes esialgse uurimise tulemuste kohaselt ei kasutanud dumpingut, seoses võimaliku kõrvalehoidmisega kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest ja kohustas seda äriühingut uurimisaluse toote importi registreerima (6). Selle aegumise läbivaatamisega seotud uurimise tulemused ei mõjuta ühelgi juhul dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise uurimise tulemusi.

6

1.3.   Uurimine

Uurimine

1.3.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (5) | Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2017 kuni 30. septembrini 2018 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2015 uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(5)

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2017 kuni 30. septembrini 2018 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2015 uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.3.2.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (6) | Komisjon kutsus algatamisteates kõiki huvitatud isikuid üles uurimises osalema. Ennekõike võttis komisjon ühendust taotlejate, teadaolevate HRV eksportivate tootjate, teadaolevate liidu sõltumatute importijate ja HRV ametiasutustega. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon kutsus algatamisteates kõiki huvitatud isikuid üles uurimises osalema. Ennekõike võttis komisjon ühendust taotlejate, teadaolevate HRV eksportivate tootjate, teadaolevate liidu sõltumatute importijate ja HRV ametiasutustega.

| (7) | Kõiki huvitatud isikuid kutsuti üles avaldama oma seisukohti ning esitama teavet ja seda kinnitavaid tõendeid algatamisteates osutatud tähtaja jooksul. Huvitatud isikutele anti ka võimalus taotleda komisjoni uurimistalitustelt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist. |
| --- | --- |

(7)

Kõiki huvitatud isikuid kutsuti üles avaldama oma seisukohti ning esitama teavet ja seda kinnitavaid tõendeid algatamisteates osutatud tähtaja jooksul. Huvitatud isikutele anti ka võimalus taotleda komisjoni uurimistalitustelt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist.

1.3.3.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (8) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib kooskõlas alusmääruse artikliga 17 teha HRV eksportivate tootjate ja sõltumatute importijate väljavõttelise uuringu. Endast andsid teada ja esitasid nõutud teabe ainult üks eksportiv tootja – United Initiators (Hefei) Co. Ltd. – ja selle emaettevõtja United Initiators (Shanghai) Co. Ltd. Seetõttu ei olnud eksportivate tootjate valimit vaja koostada. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib kooskõlas alusmääruse artikliga 17 teha HRV eksportivate tootjate ja sõltumatute importijate väljavõttelise uuringu. Endast andsid teada ja esitasid nõutud teabe ainult üks eksportiv tootja – United Initiators (Hefei) Co. Ltd. – ja selle emaettevõtja United Initiators (Shanghai) Co. Ltd. Seetõttu ei olnud eksportivate tootjate valimit vaja koostada.

| (9) | Mitu importijat andis endast uurimise algatamisel teada, aga ükski neist ei importinud uurimisalust toodet läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärsetes kogustes. Seetõttu komisjon importijate valimit ei koostanud. |
| --- | --- |

(9)

Mitu importijat andis endast uurimise algatamisel teada, aga ükski neist ei importinud uurimisalust toodet läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärsetes kogustes. Seetõttu komisjon importijate valimit ei koostanud.

1.3.4.   Küsimustikud ja kontrollkäigud

Küsimustikud ja kontrollkäigud

| (10) | Komisjon avalikustas küsimustikud kõikidele eksportijatele ning saatis küsimustikud liidu tootjatele ja kasutajatele. Komisjon saatis küsimustiku ka HRV valitsusele. Vastused saadi kahelt liidu tootjalt ja ühelt HRV eksportivalt tootjalt. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon avalikustas küsimustikud kõikidele eksportijatele ning saatis küsimustikud liidu tootjatele ja kasutajatele. Komisjon saatis küsimustiku ka HRV valitsusele. Vastused saadi kahelt liidu tootjalt ja ühelt HRV eksportivalt tootjalt.

| (11) | Komisjon kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosus ning liidu huvid. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:






  a) | Hiina eksportivad tootjad:






  — | United Initiators (Hefei) Co. Ltd. ja temaga seotud müügiettevõte United Initiators (Shanghai) Co. Ltd. |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisjon kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosus ning liidu huvid. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:

a)

Hiina eksportivad tootjad:

—

United Initiators (Hefei) Co. Ltd. ja temaga seotud müügiettevõte United Initiators (Shanghai) Co. Ltd.

| b) | Liidu tootjad:






  — | RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Saksamaa; |
| --- | --- | --- |

b)

Liidu tootjad:

—

RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Saksamaa;

| — | United Initiators GmbH & Co. KG, Saksamaa. |
| --- | --- |

—

United Initiators GmbH & Co. KG, Saksamaa.

1.3.5.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

Normaalväärtuse kindlaksmääramine kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

| (12) | Kuna läbivaatamise taotluses oli piisavalt tõendeid, mis viitasid oluliste moonutuste olemasolule alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, pidas komisjon, võttes arvesse alusmääruse artikli 2 lõiget 6a, asjakohaseks alustada uurimist. |
| --- | --- |

(12)

Kuna läbivaatamise taotluses oli piisavalt tõendeid, mis viitasid oluliste moonutuste olemasolule alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, pidas komisjon, võttes arvesse alusmääruse artikli 2 lõiget 6a, asjakohaseks alustada uurimist.

| (13) | Sellest tulenevalt kutsus komisjon selleks, et koguda alusmääruse artikli 2 lõike 6a võimalikuks kohaldamiseks vajalikke andmeid, algatamisteates kõiki HRV teadaolevaid tootjaid üles esitama algatamisteate III lisas nõutud teavet uurimisaluse toote tootmiseks kasutatud sisendite kohta. Väljavõttelise uuringu küsimustikule vastas üks tootja, kes esitas ka III lisas nõutud teabe. |
| --- | --- |

(13)

Sellest tulenevalt kutsus komisjon selleks, et koguda alusmääruse artikli 2 lõike 6a võimalikuks kohaldamiseks vajalikke andmeid, algatamisteates kõiki HRV teadaolevaid tootjaid üles esitama algatamisteate III lisas nõutud teavet uurimisaluse toote tootmiseks kasutatud sisendite kohta. Väljavõttelise uuringu küsimustikule vastas üks tootja, kes esitas ka III lisas nõutud teabe.

| (14) | Lisaks saatis komisjon küsimustiku Hiina valitsusele, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks oma uurimise jaoks seoses väidetavate oluliste moonutustega alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Selles küsimustikus paluti Hiina valitsusel esitada oma seisukohad tõendite kohta, mis sisaldusid taotlejate taotluses, kõigi muude toimikusse kogutud tõendite kohta seoses oluliste moonutuste olemasoluga, sh tõendite kohta, mis on esitatud komisjoni talituste töödokumendis, milles käsitletakse olulisi moonutusi Hiina Rahvavabariigi majanduses kaubanduskaitset käsitlevateks uurimisteks (edaspidi „aruanne“), (7) ning alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta kõnealuse juhtumi puhul. Komisjon ei saanud Hiina valitsuselt ühtegi vastust. |
| --- | --- |

(14)

Lisaks saatis komisjon küsimustiku Hiina valitsusele, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks oma uurimise jaoks seoses väidetavate oluliste moonutustega alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Selles küsimustikus paluti Hiina valitsusel esitada oma seisukohad tõendite kohta, mis sisaldusid taotlejate taotluses, kõigi muude toimikusse kogutud tõendite kohta seoses oluliste moonutuste olemasoluga, sh tõendite kohta, mis on esitatud komisjoni talituste töödokumendis, milles käsitletakse olulisi moonutusi Hiina Rahvavabariigi majanduses kaubanduskaitset käsitlevateks uurimisteks (edaspidi „aruanne“), (7) ning alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta kõnealuse juhtumi puhul. Komisjon ei saanud Hiina valitsuselt ühtegi vastust.

7

| (15) | Samuti kutsus komisjon üles kõiki huvitatud isikuid tegema teatavaks oma seisukohad, esitama teabe ja seda kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta algatamisteates esitatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(15)

Samuti kutsus komisjon üles kõiki huvitatud isikuid tegema teatavaks oma seisukohad, esitama teabe ja seda kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta algatamisteates esitatud tähtaja jooksul.

| (16) | Komisjon märkis algatamisteates ka seda, et olemasolevaid tõendeid arvesse võttes võib tal tekkida vajadus valida kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a sobiv võrdlusriik, et teha moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal kindlaks normaalväärtus. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon märkis algatamisteates ka seda, et olemasolevaid tõendeid arvesse võttes võib tal tekkida vajadus valida kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a sobiv võrdlusriik, et teha moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal kindlaks normaalväärtus.

| (17) | 15. jaanuaril 2019 teavitas komisjon kõiki huvitatud isikuid alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti e teise lõike kohaselt toimikusse lisatud esimese teate abil (8) (edaspidi „15. jaanuari teade“) asjakohastest allikatest, mida komisjon võib normaalväärtuse kindlaksmääramisel kasutada. Algatamisteate III lisale esitatud vastuste põhjal koostas komisjon loetelu kõikidest tootmisteguritest, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida peroksosulfaatide tootmisel kasutatakse. Samuti tegi komisjon moonutamata hindade või võrdlusandmete valimise kriteeriumide põhjal kindlaks, et selles staadiumis on kõige sobivam võrdlusriik Türgi. |
| --- | --- |

(17)

15. jaanuaril 2019 teavitas komisjon kõiki huvitatud isikuid alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti e teise lõike kohaselt toimikusse lisatud esimese teate abil (8) (edaspidi „15. jaanuari teade“) asjakohastest allikatest, mida komisjon võib normaalväärtuse kindlaksmääramisel kasutada. Algatamisteate III lisale esitatud vastuste põhjal koostas komisjon loetelu kõikidest tootmisteguritest, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida peroksosulfaatide tootmisel kasutatakse. Samuti tegi komisjon moonutamata hindade või võrdlusandmete valimise kriteeriumide põhjal kindlaks, et selles staadiumis on kõige sobivam võrdlusriik Türgi.

8

| (18) | Komisjon andis kõigile huvitatud isikutele võimaluse esitada märkusi. Komisjonile saatsid märkusi taotlejad. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon andis kõigile huvitatud isikutele võimaluse esitada märkusi. Komisjonile saatsid märkusi taotlejad.

| (19) | Komisjon vastas neile märkustele oma teises, 6. mai 2019. aasta teates, (9) milles käsitleti normaalväärtuse kindlaksmääramise allikaid (edaspidi „6. mai teade“). Komisjon täpsustas 6. mai teates ka tootmistegurite loetelu ning esitas veel kord järelduse, et selles etapis oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande kohaselt kõige sobivam võrdlusriik Türgi. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama selle kohta märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon vastas neile märkustele oma teises, 6. mai 2019. aasta teates, (9) milles käsitleti normaalväärtuse kindlaksmääramise allikaid (edaspidi „6. mai teade“). Komisjon täpsustas 6. mai teates ka tootmistegurite loetelu ning esitas veel kord järelduse, et selles etapis oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande kohaselt kõige sobivam võrdlusriik Türgi. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama selle kohta märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud.

9

2.   UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Uurimisalune toode

Uurimisalune toode

| (20) | Uurimisalune toode on HRVst pärit ning praegu CN-koodide 2833 40 00 ja ex 2842 90 80 (TARICi kood 2842908020) alla liigituvad peroksosulfaadid (persuflaadid), sealhulgas kaaliumperoksümonosulfaat (edaspidi „uurimisalune toode“). |
| --- | --- |

(20)

Uurimisalune toode on HRVst pärit ning praegu CN-koodide 2833 40 00 ja ex 2842 90 80 (TARICi kood 2842908020) alla liigituvad peroksosulfaadid (persuflaadid), sealhulgas kaaliumperoksümonosulfaat (edaspidi „uurimisalune toode“).

| (21) | Peroksosulfaate kasutatakse initsiaatori või oksüdeeriva ainena mitmetes protsessides. Näiteks on see kasutusel polümerisatsiooni initsiaatorina polümeeride tootmises, söövitusvahendina trükkplaatide tootmises või pleegitusainena juuksehooldusvahendites. |
| --- | --- |

(21)

Peroksosulfaate kasutatakse initsiaatori või oksüdeeriva ainena mitmetes protsessides. Näiteks on see kasutusel polümerisatsiooni initsiaatorina polümeeride tootmises, söövitusvahendina trükkplaatide tootmises või pleegitusainena juuksehooldusvahendites.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (22) | Nagu esialgsel uurimisel selgus, on peroksosulfaadid, mida toodetakse liidu tööstuses ja turustatakse liidus, peroksosulfaadid, mida toodetakse ja turustatakse HRV siseturul, ning peroksosulfaadid, mida imporditakse liitu HRVst, samade füüsikaliste ja keemiliste omadustega ning neil on samad lõppkasutajad. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(22)

Nagu esialgsel uurimisel selgus, on peroksosulfaadid, mida toodetakse liidu tööstuses ja turustatakse liidus, peroksosulfaadid, mida toodetakse ja turustatakse HRV siseturul, ning peroksosulfaadid, mida imporditakse liitu HRVst, samade füüsikaliste ja keemiliste omadustega ning neil on samad lõppkasutajad. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (23) | Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt HRVst pärit dumpingu jätkumine või kordumine. |
| --- | --- |

(23)

Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt HRVst pärit dumpingu jätkumine või kordumine.

3.1.   Dumpinguhinnaga impordi jätkumine uurimisperioodil

Dumpinguhinnaga impordi jätkumine uurimisperioodil

3.1.1.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (24) | Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et
  „[n]ormaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“. |
| --- | --- |

(24)

Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et
  „[n]ormaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“.

„[n]ormaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“.

| (25) | Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a öeldud:
  „Kui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b tähenduses oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“
  ning järgmist
  „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“
  . Nagu allpool selgitatud, jõudis komisjon kõnealusel uurimisel järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning pidades silmas Hiina valitsuse koostöösoovimatust ja eksportivate tootjate väidete puudumist, oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane. |
| --- | --- |

(25)

Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a öeldud:
  „Kui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b tähenduses oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“
  ning järgmist
  „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“
  . Nagu allpool selgitatud, jõudis komisjon kõnealusel uurimisel järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning pidades silmas Hiina valitsuse koostöösoovimatust ja eksportivate tootjate väidete puudumist, oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane.

„Kui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b tähenduses oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“

„hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“

3.1.2.   Oluliste moonutuste olemasolu

Oluliste moonutuste olemasolu

3.1.2.1.   Sissejuhatus

| (26) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b on sätestatud:
  „Olulised moonutused on moonutused, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude abil, sest neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Oluliste moonutuste olemasolu hindamisel võetakse muu hulgas arvesse ühe või mitme järgmise asjaolu võimalikku mõju:






  — | asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omandis, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all; |
| --- | --- | --- |

(26)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b on sätestatud:
  „Olulised moonutused on moonutused, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude abil, sest neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Oluliste moonutuste olemasolu hindamisel võetakse muu hulgas arvesse ühe või mitme järgmise asjaolu võimalikku mõju:

„Olulised moonutused on moonutused, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude abil, sest neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Oluliste moonutuste olemasolu hindamisel võetakse muu hulgas arvesse ühe või mitme järgmise asjaolu võimalikku mõju

—

asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omandis, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all;

asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omandis, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all;

| — | riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid; |
| --- | --- |

—

riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid;

riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid;

| — | avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil; |
| --- | --- |

—

avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil;

avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil;

| — | pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav; |
| --- | --- |

—

pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav;

pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav;

| — | moonutatakse palgakulusid; |
| --- | --- |

—

moonutatakse palgakulusid;

moonutatakse palgakulusid;

| — | rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult.“ |
| --- | --- |

—

rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult.“

rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult

| (27) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaselt tuleb oluliste moonutuste olemasolu hindamisel võtta arvesse ühe või mitme sellise asjaolu võimalikku mõju uurimisaluse toote hindadele ja kuludele eksportivas riigis. Kuna see loetelu ei ole kumulatiivne, ei pea arvesse võtma kõiki asjaolusid, et oluliste moonutuste olemasolu kohta järeldusi teha. Pealegi võib loetelu eri asjaolude esinemise tõestamisel kasutada samu fakte. Järeldused oluliste moonutuste olemasolu kohta artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses tuleb teha siiski kõigi olemasolevate tõendite põhjal. Moonutuste olemasolu üldhinnangus võib arvesse võtta ka üldist tausta ja olukorda eksportivas riigis. |
| --- | --- |

(27)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaselt tuleb oluliste moonutuste olemasolu hindamisel võtta arvesse ühe või mitme sellise asjaolu võimalikku mõju uurimisaluse toote hindadele ja kuludele eksportivas riigis. Kuna see loetelu ei ole kumulatiivne, ei pea arvesse võtma kõiki asjaolusid, et oluliste moonutuste olemasolu kohta järeldusi teha. Pealegi võib loetelu eri asjaolude esinemise tõestamisel kasutada samu fakte. Järeldused oluliste moonutuste olemasolu kohta artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses tuleb teha siiski kõigi olemasolevate tõendite põhjal. Moonutuste olemasolu üldhinnangus võib arvesse võtta ka üldist tausta ja olukorda eksportivas riigis.

| (28) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis c on sätestatud, et
  „[k]ui komisjon on täheldanud faktidel põhinevaid märke punktis b osutatud võimalike oluliste moonutuste kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris ning kui see on käesoleva määruse tulemuslikuks kohaldamiseks vajalik, koostab komisjon ja teeb üldsusele kättesaadavaks aruande, milles kirjeldatakse punktis b osutatud turuolukorda selles riigis või sektoris, ning ajakohastab seda aruannet korrapäraselt“
  . |
| --- | --- |

(28)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis c on sätestatud, et
  „[k]ui komisjon on täheldanud faktidel põhinevaid märke punktis b osutatud võimalike oluliste moonutuste kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris ning kui see on käesoleva määruse tulemuslikuks kohaldamiseks vajalik, koostab komisjon ja teeb üldsusele kättesaadavaks aruande, milles kirjeldatakse punktis b osutatud turuolukorda selles riigis või sektoris, ning ajakohastab seda aruannet korrapäraselt“
  .

„[k]ui komisjon on täheldanud faktidel põhinevaid märke punktis b osutatud võimalike oluliste moonutuste kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris ning kui see on käesoleva määruse tulemuslikuks kohaldamiseks vajalik, koostab komisjon ja teeb üldsusele kättesaadavaks aruande, milles kirjeldatakse punktis b osutatud turuolukorda selles riigis või sektoris, ning ajakohastab seda aruannet korrapäraselt“

| (29) | Selle sätte kohaselt on komisjon avaldanud aruande (vt põhjendus 14), mis kinnitab valitsuse jõulist sekkumist HRV majandusse paljudel tasanditel, sealhulgas konkreetseid moonutusi seoses paljude esmatähtsate tootmisteguritega (nt maa, energia, kapital, tooraine ja tööjõud) ning konkreetsetes sektorites, sealhulgas peroksosulfaatide sektoris. Aruanne lisati uurimistoimikusse uurimise algatamise etapis. |
| --- | --- |

(29)

Selle sätte kohaselt on komisjon avaldanud aruande (vt põhjendus 14), mis kinnitab valitsuse jõulist sekkumist HRV majandusse paljudel tasanditel, sealhulgas konkreetseid moonutusi seoses paljude esmatähtsate tootmisteguritega (nt maa, energia, kapital, tooraine ja tööjõud) ning konkreetsetes sektorites, sealhulgas peroksosulfaatide sektoris. Aruanne lisati uurimistoimikusse uurimise algatamise etapis.

| (30) | Aegumise läbivaatamise taotluses (edaspidi „taotlus“) esitati ja lisati aruandele täiendavaid tõendeid oluliste moonutuste kohta peroksosulfaatide sektoris artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Taotlejad esitasid tõendeid, et aruandes välja toodud moonutused, eelkõige oluline riiklik sekkumine peroksosulfaatide sektoris, mõjutavad (või vähemalt võivad mõjutada) uurimisaluse toote tootmist ja müüki. |
| --- | --- |

(30)

Aegumise läbivaatamise taotluses (edaspidi „taotlus“) esitati ja lisati aruandele täiendavaid tõendeid oluliste moonutuste kohta peroksosulfaatide sektoris artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Taotlejad esitasid tõendeid, et aruandes välja toodud moonutused, eelkõige oluline riiklik sekkumine peroksosulfaatide sektoris, mõjutavad (või vähemalt võivad mõjutada) uurimisaluse toote tootmist ja müüki.

3.1.2.2.   HRV omamaiseid hindu ja kulusid mõjutavad olulised moonutused: üldine majanduslik olukord

| (31) | Hiina majandussüsteem tugineb sotsialistliku turumajanduse kontseptsioonile. Kõnealune põhimõte on sätestatud Hiina põhiseaduses ja sellest lähtuvalt juhitakse HRV majandust. Selle keskne põhimõte on, et „tootmisvahendid on sotsialistlik avalik omand, st need kuuluvad kogu rahvale ja töörahva ühisomandisse“. Riigi omandis olev majandus on „riigi majanduse juhtiv jõud“ ning riigile on antud volitused „tagada selle tugevdamine ja kasv“ (10). Sellest tulenevalt Hiina majanduse üldine korraldus mitte ainult ei võimalda riigil oluliselt majandusse sekkuda, vaid valitsusele on antud ka sõnaselge volitus seda teha. Riigi omandi ülimuslikkus eraomandi suhtes on kogu õigussüsteemi läbiv põhimõte ja seda rõhutatakse üldpõhimõttena kõikides kesksetes õigusaktides. Hea näide selle kohta on Hiina asjaõigus, milles viidatakse sotsialismi esimesele etapile ja tehakse riigile ülesandeks toetada põhilist majandussüsteemi, milles on peamine roll riigi omandil. Teised omandivormid on lubatud, st seadus lubab neid arendada kõrvuti riigi omandiga (11). |
| --- | --- |

(31)

Hiina majandussüsteem tugineb sotsialistliku turumajanduse kontseptsioonile. Kõnealune põhimõte on sätestatud Hiina põhiseaduses ja sellest lähtuvalt juhitakse HRV majandust. Selle keskne põhimõte on, et „tootmisvahendid on sotsialistlik avalik omand, st need kuuluvad kogu rahvale ja töörahva ühisomandisse“. Riigi omandis olev majandus on „riigi majanduse juhtiv jõud“ ning riigile on antud volitused „tagada selle tugevdamine ja kasv“ (10). Sellest tulenevalt Hiina majanduse üldine korraldus mitte ainult ei võimalda riigil oluliselt majandusse sekkuda, vaid valitsusele on antud ka sõnaselge volitus seda teha. Riigi omandi ülimuslikkus eraomandi suhtes on kogu õigussüsteemi läbiv põhimõte ja seda rõhutatakse üldpõhimõttena kõikides kesksetes õigusaktides. Hea näide selle kohta on Hiina asjaõigus, milles viidatakse sotsialismi esimesele etapile ja tehakse riigile ülesandeks toetada põhilist majandussüsteemi, milles on peamine roll riigi omandil. Teised omandivormid on lubatud, st seadus lubab neid arendada kõrvuti riigi omandiga (11).

tootmisvahendid on sotsialistlik avalik omand, st need kuuluvad kogu rahvale ja töörahva ühisomandisse

riigi majanduse juhtiv jõud

tagada selle tugevdamine ja kasv

10

11

| (32) | Peale selle arendatakse Hiina õiguse kohaselt sotsialistlikku turumajandust Hiina Kommunistliku Partei (HKP) juhtimisel. Hiina riigi ja HKP struktuurid on kõikidel tasanditel (õiguslikul, institutsioonilisel ja isiklikul) omavahel põimunud, moodustades superstruktuuri, milles HKP ja riigi rollid on teineteisest eristamatud. Pärast Hiina põhiseaduse muutmist 2018. aasta märtsis tugevnes HKP juhtiv roll veelgi, mida kinnitab põhiseaduse artikli 1 sõnastus. Selle sätte esimese lause „Hiina Rahvavabariigi põhisüsteem on sotsialistlik süsteem“ järele lisati uus teine lause, mille kohaselt „Hiinale omase sotsialismi eripära on Hiina Kommunistliku Partei juhtiv roll“ (12). See näitab HKP kontrolli Hiina majandussüsteemi üle. Selline kontroll on Hiina süsteemile omane ja ulatub kaugemale tavapärasest olukorrast teistes riikides, kus valitsusel on ulatuslik makromajanduslik kontroll vabaturujõudude toimimise piires. |
| --- | --- |

(32)

Peale selle arendatakse Hiina õiguse kohaselt sotsialistlikku turumajandust Hiina Kommunistliku Partei (HKP) juhtimisel. Hiina riigi ja HKP struktuurid on kõikidel tasanditel (õiguslikul, institutsioonilisel ja isiklikul) omavahel põimunud, moodustades superstruktuuri, milles HKP ja riigi rollid on teineteisest eristamatud. Pärast Hiina põhiseaduse muutmist 2018. aasta märtsis tugevnes HKP juhtiv roll veelgi, mida kinnitab põhiseaduse artikli 1 sõnastus. Selle sätte esimese lause „Hiina Rahvavabariigi põhisüsteem on sotsialistlik süsteem“ järele lisati uus teine lause, mille kohaselt „Hiinale omase sotsialismi eripära on Hiina Kommunistliku Partei juhtiv roll“ (12). See näitab HKP kontrolli Hiina majandussüsteemi üle. Selline kontroll on Hiina süsteemile omane ja ulatub kaugemale tavapärasest olukorrast teistes riikides, kus valitsusel on ulatuslik makromajanduslik kontroll vabaturujõudude toimimise piires.

Hiina Rahvavabariigi põhisüsteem on sotsialistlik süsteem

Hiinale omase sotsialismi eripära on Hiina Kommunistliku Partei juhtiv roll

12

| (33) | Esiteks reguleerib üldise halduskontrolli tasandil Hiina majanduse juhtimist keerukas tööstuse plaanimise süsteem, mis mõjutab kogu riigi majandustegevust. Kavad hõlmavad terviklikku ja keerukat sektorite ja valdkonnaüleste tegevuspõhimõtete maatriksit ning neid kohaldatakse kõikidel valitsemistasanditel. Provintsi tasandi kavad on üksikasjalikud, samal ajal kui riigi tasandi kavades püstitatakse üldisemaid eesmärke. Kavades fikseeritakse ka vahendid asjaomaste tootmisharude/sektorite toetamiseks ning eesmärkide saavutamise ajakavad. Mõned kavad sisaldavad täpseid toodangueesmärke. Kavades tuuakse kooskõlas valitsuse eesmärkidega (positiivsete või negatiivsete) prioriteetidena eraldi välja üksikud tööstussektorid ja/või projektid ning seatakse neile konkreetsed arengueesmärgid (tööstuse ajakohastamine, rahvusvaheline laienemine jne). Nii eraettevõtjad kui ka riigile kuuluvad ettevõtted peavad oma äritegevust tõhusalt kohandama plaanimissüsteemiga loodud tegelikele oludele. Mitte ainult plaanide siduva laadi tõttu, vaid ka seepärast, et Hiina kõikide valitsemistasandite ametiasutused järgivad plaanisüsteemi ja kasutavad neile antud volitusi, motiveeritakse ettevõtjaid järgima plaanides kehtestatud prioriteete (13). |
| --- | --- |

(33)

Esiteks reguleerib üldise halduskontrolli tasandil Hiina majanduse juhtimist keerukas tööstuse plaanimise süsteem, mis mõjutab kogu riigi majandustegevust. Kavad hõlmavad terviklikku ja keerukat sektorite ja valdkonnaüleste tegevuspõhimõtete maatriksit ning neid kohaldatakse kõikidel valitsemistasanditel. Provintsi tasandi kavad on üksikasjalikud, samal ajal kui riigi tasandi kavades püstitatakse üldisemaid eesmärke. Kavades fikseeritakse ka vahendid asjaomaste tootmisharude/sektorite toetamiseks ning eesmärkide saavutamise ajakavad. Mõned kavad sisaldavad täpseid toodangueesmärke. Kavades tuuakse kooskõlas valitsuse eesmärkidega (positiivsete või negatiivsete) prioriteetidena eraldi välja üksikud tööstussektorid ja/või projektid ning seatakse neile konkreetsed arengueesmärgid (tööstuse ajakohastamine, rahvusvaheline laienemine jne). Nii eraettevõtjad kui ka riigile kuuluvad ettevõtted peavad oma äritegevust tõhusalt kohandama plaanimissüsteemiga loodud tegelikele oludele. Mitte ainult plaanide siduva laadi tõttu, vaid ka seepärast, et Hiina kõikide valitsemistasandite ametiasutused järgivad plaanisüsteemi ja kasutavad neile antud volitusi, motiveeritakse ettevõtjaid järgima plaanides kehtestatud prioriteete (13).

13

| (34) | Teiseks, rahaliste vahendite eraldamise tasandil domineerivad Hiina finantssüsteemis riigi omandis olevad kommertspangad. Oma laenuandmise põhimõtete väljatöötamisel ja rakendamisel peavad need pangad järgima valitsuse tööstuspoliitika eesmärke, selle asemel et hinnata eelkõige asjaomase projekti majanduslikku kasu (vt ka punkt 3.3.2.9 allpool) (14). Sama kehtib ka Hiina finantssüsteemi muude osade, näiteks aktsiaturgude, võlakirjaturgude, erakapitaliturgude jne kohta. Kuigi need ei ole nii tähtsad kui pangandussektor, on need finantssektori osad institutsiooniliselt ja tegevuse seisukohast üles ehitatud nii, et nende eesmärk ei ole saavutada finantsturgude võimalikult tõhus toimimine, vaid tagada kontroll ning võimaldada riigi ja HKP sekkumine (15). |
| --- | --- |

(34)

Teiseks, rahaliste vahendite eraldamise tasandil domineerivad Hiina finantssüsteemis riigi omandis olevad kommertspangad. Oma laenuandmise põhimõtete väljatöötamisel ja rakendamisel peavad need pangad järgima valitsuse tööstuspoliitika eesmärke, selle asemel et hinnata eelkõige asjaomase projekti majanduslikku kasu (vt ka punkt 3.3.2.9 allpool) (14). Sama kehtib ka Hiina finantssüsteemi muude osade, näiteks aktsiaturgude, võlakirjaturgude, erakapitaliturgude jne kohta. Kuigi need ei ole nii tähtsad kui pangandussektor, on need finantssektori osad institutsiooniliselt ja tegevuse seisukohast üles ehitatud nii, et nende eesmärk ei ole saavutada finantsturgude võimalikult tõhus toimimine, vaid tagada kontroll ning võimaldada riigi ja HKP sekkumine (15).

14

15

| (35) | Kolmandaks sekkub riik õiguskeskkonna tasandil majandusse mitmel viisil. Näiteks kasutatakse riigihanke-eeskirju korrapäraselt poliitilistel eesmärkidel, mitte majanduse tõhustamiseks, õõnestades sellega turupõhiseid põhimõtteid asjaomases valdkonnas. Kohaldatavates õigusaktides on konkreetselt sätestatud, et riigihankeid korraldatakse selleks, et aidata kaasa riigi poliitiliste eesmärkide saavutamisele. Samas ei ole nende eesmärkide laadi kindlaks määratud, mistõttu on otsuseid tegevatel organitel ulatuslik kaalutlusõigus (16). Ka investeeringute valdkonnas on Hiina valitsusel märkimisväärne kontroll ja mõju nii riiklike kui ka erasektori investeeringute sihtotstarbe ja ulatuse üle. Ametiasutused kasutavad investeeringute sõelumist ning mitmesuguseid investeeringutega seotud stiimuleid, piiranguid ja keelde olulise vahendina tööstuspoliitika eesmärkide saavutamiseks, näiteks selleks, et säilitada riigi kontroll esmatähtsate sektorite üle või toetada omamaist tööstust (17). |
| --- | --- |

(35)

Kolmandaks sekkub riik õiguskeskkonna tasandil majandusse mitmel viisil. Näiteks kasutatakse riigihanke-eeskirju korrapäraselt poliitilistel eesmärkidel, mitte majanduse tõhustamiseks, õõnestades sellega turupõhiseid põhimõtteid asjaomases valdkonnas. Kohaldatavates õigusaktides on konkreetselt sätestatud, et riigihankeid korraldatakse selleks, et aidata kaasa riigi poliitiliste eesmärkide saavutamisele. Samas ei ole nende eesmärkide laadi kindlaks määratud, mistõttu on otsuseid tegevatel organitel ulatuslik kaalutlusõigus (16). Ka investeeringute valdkonnas on Hiina valitsusel märkimisväärne kontroll ja mõju nii riiklike kui ka erasektori investeeringute sihtotstarbe ja ulatuse üle. Ametiasutused kasutavad investeeringute sõelumist ning mitmesuguseid investeeringutega seotud stiimuleid, piiranguid ja keelde olulise vahendina tööstuspoliitika eesmärkide saavutamiseks, näiteks selleks, et säilitada riigi kontroll esmatähtsate sektorite üle või toetada omamaist tööstust (17).

16

17

| (36) | Kokkuvõtlikult põhineb Hiina majandusmudel teatavatel põhilistel aksioomidel, mis näevad ette mitmekujulise riigipoolse sekkumise ja soodustavad seda. Valitsuse selline oluline sekkumine on vastuolus turujõudude vaba toimimisega ja moonutab vahendite tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (18). |
| --- | --- |

(36)

Kokkuvõtlikult põhineb Hiina majandusmudel teatavatel põhilistel aksioomidel, mis näevad ette mitmekujulise riigipoolse sekkumise ja soodustavad seda. Valitsuse selline oluline sekkumine on vastuolus turujõudude vaba toimimisega ja moonutab vahendite tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (18).

18

3.1.2.3.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande kohased olulised moonutused: asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtted, mis on ekspordiriigi ametiasutuste omandis, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all

| (37) | HRVs moodustavad olulise osa majandusest ettevõtted, mis on riigi omanduses või tegutsevad riigi kontrolli, poliitilise järelevalve või juhtimise all. |
| --- | --- |

(37)

HRVs moodustavad olulise osa majandusest ettevõtted, mis on riigi omanduses või tegutsevad riigi kontrolli, poliitilise järelevalve või juhtimise all.

| (38) | Ainus Hiina peroksosulfaatide tootja, kes tegi kõnealuses uurimises komisjoniga koostööd, kuulub eraomanikule. Komisjonil puudub täpne teave muude HRV peroksosulfaatide sektoris tegutsevate äriühingute omandistruktuuri kohta. |
| --- | --- |

(38)

Ainus Hiina peroksosulfaatide tootja, kes tegi kõnealuses uurimises komisjoniga koostööd, kuulub eraomanikule. Komisjonil puudub täpne teave muude HRV peroksosulfaatide sektoris tegutsevate äriühingute omandistruktuuri kohta.

| (39) | Mis puudutab riigi kontrolli, poliitilist järelevalvet või juhtimist, siis valitsus ja HKP haldavad struktuure, mis tagavad nende jätkuva mõju ettevõtjate üle. Riik (ja mitmes mõttes ka HKP) mitte ainult ei määra aktiivselt kindlaks üldist majanduspoliitikat ega tee järelevalvet selle elluviimise üle, vaid nõuab ka õigust osaleda ettevõtjate tegevust puudutavate otsuste langetamises. Asjaolusid, mis osutavad peroksosulfaatide sektoris riigi kontrollile ettevõtjate üle, kirjeldatakse pikemalt punktis 3.1.2.4. Kuna valitsuse kontrolli ja sekkumise osakaal keemiatööstuses on suur, nagu on kirjeldatud allpool, siis ei saa isegi eraomandis olevad peroksosulfaatide tootjad tegutseda turutingimustel. |
| --- | --- |

(39)

Mis puudutab riigi kontrolli, poliitilist järelevalvet või juhtimist, siis valitsus ja HKP haldavad struktuure, mis tagavad nende jätkuva mõju ettevõtjate üle. Riik (ja mitmes mõttes ka HKP) mitte ainult ei määra aktiivselt kindlaks üldist majanduspoliitikat ega tee järelevalvet selle elluviimise üle, vaid nõuab ka õigust osaleda ettevõtjate tegevust puudutavate otsuste langetamises. Asjaolusid, mis osutavad peroksosulfaatide sektoris riigi kontrollile ettevõtjate üle, kirjeldatakse pikemalt punktis 3.1.2.4. Kuna valitsuse kontrolli ja sekkumise osakaal keemiatööstuses on suur, nagu on kirjeldatud allpool, siis ei saa isegi eraomandis olevad peroksosulfaatide tootjad tegutseda turutingimustel.

3.1.2.4.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande kohased olulised moonutused: riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid

| (40) | Hiina valitsusel on võimalus riigi esindatuse tõttu ettevõtetes sekkuda hindadesse ja kuludesse. Nagu Hiina õigusaktidega ette nähtud, on nii riigile kuuluvates kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed veel üks kanal, mille kaudu saab riik äriotsuseid mõjutada. Hiina äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP organisatsioon (vähemalt kolme HKP liikmega, nagu on sätestatud HKP põhikirjas) (19) ja äriühing peab tagama parteiorganisatsiooni tegevuseks vajalikud tingimused. Samuti on teada antud, et HKP avaldab eraettevõtjatele survet, nõudes patriotismi esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist (20). On teada, et 2017. aastal olid parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraettevõtjast ning suureneb surve anda HKP organisatsioonidele viimane sõna äriotsuste tegemisel asjaomastes äriühingutes (21). Neid eeskirju kohaldatakse kõikjal Hiina majanduses. Komisjon tegi kindlaks, et neid reegleid kohaldatakse ka peroksosulfaatide tootjate ja nende sisendite tarnijate suhtes. |
| --- | --- |

(40)

Hiina valitsusel on võimalus riigi esindatuse tõttu ettevõtetes sekkuda hindadesse ja kuludesse. Nagu Hiina õigusaktidega ette nähtud, on nii riigile kuuluvates kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed veel üks kanal, mille kaudu saab riik äriotsuseid mõjutada. Hiina äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP organisatsioon (vähemalt kolme HKP liikmega, nagu on sätestatud HKP põhikirjas) (19) ja äriühing peab tagama parteiorganisatsiooni tegevuseks vajalikud tingimused. Samuti on teada antud, et HKP avaldab eraettevõtjatele survet, nõudes patriotismi esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist (20). On teada, et 2017. aastal olid parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraettevõtjast ning suureneb surve anda HKP organisatsioonidele viimane sõna äriotsuste tegemisel asjaomastes äriühingutes (21). Neid eeskirju kohaldatakse kõikjal Hiina majanduses. Komisjon tegi kindlaks, et neid reegleid kohaldatakse ka peroksosulfaatide tootjate ja nende sisendite tarnijate suhtes.

19

20

21

| (41) | Täpsemalt, esialgsel peroksosulfaate käsitlenud uurimisel tehti ühe äriühingu puhul kindlaks, et enamik juhatuse liikmetest, sealhulgas esimees, kellel oli äriühingus oluline osalus, jäid samaks ka pärast erastamist ja nad oli ametisse nimetanud riik. Samuti leiti, et nad olid HKP liikmed. Peale selle ei suutnud äriühing tõestada aktsiate eest maksmist erastamisprotsessi käigus (22). |
| --- | --- |

(41)

Täpsemalt, esialgsel peroksosulfaate käsitlenud uurimisel tehti ühe äriühingu puhul kindlaks, et enamik juhatuse liikmetest, sealhulgas esimees, kellel oli äriühingus oluline osalus, jäid samaks ka pärast erastamist ja nad oli ametisse nimetanud riik. Samuti leiti, et nad olid HKP liikmed. Peale selle ei suutnud äriühing tõestada aktsiate eest maksmist erastamisprotsessi käigus (22).

22

| (42) | Ühe teise äriühingu puhul, mis loodi riikliku ettevõttena ja erastati 2000. aastal, näitas esialgne uurimine, et kolm juhtkonna liiget, kes olid ametis enne erastamist, juhtisid erastamisprotsessi ning neile jäi endiselt kontroll äriühingu otsuseid tegevate organite üle. Samuti leiti, et need kolm isikut olid HKP liikmed (23). Esialgses uurimises käsitletud kolmanda äriühingu puhul leiti, et ühingu käivitamiseks kasutatud kapital saadi ühisomandis olnud ettevõtetest, mida juhtis äriühingu praegune juhatuse esimees (24). |
| --- | --- |

(42)

Ühe teise äriühingu puhul, mis loodi riikliku ettevõttena ja erastati 2000. aastal, näitas esialgne uurimine, et kolm juhtkonna liiget, kes olid ametis enne erastamist, juhtisid erastamisprotsessi ning neile jäi endiselt kontroll äriühingu otsuseid tegevate organite üle. Samuti leiti, et need kolm isikut olid HKP liikmed (23). Esialgses uurimises käsitletud kolmanda äriühingu puhul leiti, et ühingu käivitamiseks kasutatud kapital saadi ühisomandis olnud ettevõtetest, mida juhtis äriühingu praegune juhatuse esimees (24).

23

24

| (43) | Riigi kohalolek finantsturul ja sellesse sekkumine (vt ka punkt 3.3.2.8) ning tooraine ja sisendi pakkumine moonutavad turgu veelgi enam (25). |
| --- | --- |

(43)

Riigi kohalolek finantsturul ja sellesse sekkumine (vt ka punkt 3.3.2.8) ning tooraine ja sisendi pakkumine moonutavad turgu veelgi enam (25).

25

| (44) | Ülaltoodu põhjal ja vaiete puudumisel esitatud kaalutluste vastu järeldas komisjon, et riigi esindatus peroksosulfaatide sektoris tegutsevates ettevõtetes, samuti finantssektoris ja teistes sisendiks olevates sektorites, ning punktis 3.3.2.3 ja sellele järgnevates punktides kirjeldatud raamistik võimaldavad Hiina valitsusel mõjutada hindu ja kulusid. |
| --- | --- |

(44)

Ülaltoodu põhjal ja vaiete puudumisel esitatud kaalutluste vastu järeldas komisjon, et riigi esindatus peroksosulfaatide sektoris tegutsevates ettevõtetes, samuti finantssektoris ja teistes sisendiks olevates sektorites, ning punktis 3.3.2.3 ja sellele järgnevates punktides kirjeldatud raamistik võimaldavad Hiina valitsusel mõjutada hindu ja kulusid.

3.1.2.5.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande kohased olulised moonutused: avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil

| (45) | Hiina majanduse juhtimine põhineb olulisel määral keerukal planeerimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Asjaomased kavad on kehtestatud kõikidel valitsemistasanditel ning need hõlmavad peaaegu kõiki majandusharusid; kavades sätestatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasemete ametiasutused jälgivad, kuidas neid kavasid asjaomasel madalamal valitsemistasandil rakendatakse. Üldiselt toob HRV plaanisüsteem kaasa ressursside suunamise sektoritele, mille valitsus on määratlenud strateegiliseks või muul viisil poliitiliselt oluliseks, selle asemel et jagada neid kooskõlas turujõududega (26). |
| --- | --- |

(45)

Hiina majanduse juhtimine põhineb olulisel määral keerukal planeerimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Asjaomased kavad on kehtestatud kõikidel valitsemistasanditel ning need hõlmavad peaaegu kõiki majandusharusid; kavades sätestatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasemete ametiasutused jälgivad, kuidas neid kavasid asjaomasel madalamal valitsemistasandil rakendatakse. Üldiselt toob HRV plaanisüsteem kaasa ressursside suunamise sektoritele, mille valitsus on määratlenud strateegiliseks või muul viisil poliitiliselt oluliseks, selle asemel et jagada neid kooskõlas turujõududega (26).

26

| (46) | Kõige ülevaatlikum ja üksikasjalikum poliitikadokument, mis käsitleb Hiina keemiatoodete sektorit, on naftakeemia- ja keemiatööstuse 13. viisaastakuplaan aastateks 2016–2020 (edaspidi „plaan“). Näiteks seoses ammoniaagiga, mis on peroksosulfaatide tootmisel esmatähtis tooraine, kutsutakse plaanis üles keskenduma Cangzhou Zhengyuani 600 000 tonni ammoniaagi tootmismahuga tehase teise etapi ehitamise kiirendamisele (27). Plaanis nähakse ette, et põhimõtteliselt ei ehitata ühtegi uut sünteetilise ammoniaagi tootmise tehast, kus kasutatakse toorainena suitsuta põlevat antratsiiti ja maagaasi. Selle asemel tuleks keskenduda tööstusliku konkurentsieelise arendamisele eesmärgiga luua uusi ühenduslülisid tööstusahelas, näiteks süsinikku kasutavas keemiatööstusharus (28). Plaani kohaselt parandatakse ka tehnoloogia ja seadmete kogumeid, mille abil tagatakse aastatoodanguks üle miljoni tonni sünteetilist ammoniaaki ja sünteetilist metanooli (29). |
| --- | --- |

(46)

Kõige ülevaatlikum ja üksikasjalikum poliitikadokument, mis käsitleb Hiina keemiatoodete sektorit, on naftakeemia- ja keemiatööstuse 13. viisaastakuplaan aastateks 2016–2020 (edaspidi „plaan“). Näiteks seoses ammoniaagiga, mis on peroksosulfaatide tootmisel esmatähtis tooraine, kutsutakse plaanis üles keskenduma Cangzhou Zhengyuani 600 000 tonni ammoniaagi tootmismahuga tehase teise etapi ehitamise kiirendamisele (27). Plaanis nähakse ette, et põhimõtteliselt ei ehitata ühtegi uut sünteetilise ammoniaagi tootmise tehast, kus kasutatakse toorainena suitsuta põlevat antratsiiti ja maagaasi. Selle asemel tuleks keskenduda tööstusliku konkurentsieelise arendamisele eesmärgiga luua uusi ühenduslülisid tööstusahelas, näiteks süsinikku kasutavas keemiatööstusharus (28). Plaani kohaselt parandatakse ka tehnoloogia ja seadmete kogumeid, mille abil tagatakse aastatoodanguks üle miljoni tonni sünteetilist ammoniaaki ja sünteetilist metanooli (29).

27

28

29

| (47) | Seoses ühe teise olulise toorainega – väävelhappega – esitatakse Hebei provintsi naftakeemiatööstuse 13. viisaastakuplaanis näide, kuidas poliitilised eesmärgid ja sihid edastatakse riiklikult tasandilt järgmisele haldustasandile. 12. viisaastakuplaani tulemuste hinnangu kohaselt määratakse plaanis kindlaks põhiprobleemid järgmiseks viieaastaseks perioodiks, nt vajadus parandada toote struktuuri (30). |
| --- | --- |

(47)

Seoses ühe teise olulise toorainega – väävelhappega – esitatakse Hebei provintsi naftakeemiatööstuse 13. viisaastakuplaanis näide, kuidas poliitilised eesmärgid ja sihid edastatakse riiklikult tasandilt järgmisele haldustasandile. 12. viisaastakuplaani tulemuste hinnangu kohaselt määratakse plaanis kindlaks põhiprobleemid järgmiseks viieaastaseks perioodiks, nt vajadus parandada toote struktuuri (30).

30

| (48) | Mis puudutab veel üht toorainet – kaaliumhüdroksiidi –, siis kaaliumsooli mainitakse maavarade 13. viisaastakuplaanis. Plaanis tuuakse välja mitu kaevandussektoris esinevat probleemi: valitsus sekkub endiselt suhteliselt tihti ressursside eraldamisse, kaevandusõigustele rakendatavad turupõhimõtted ei ole igakülgsed, nüüdisaegne kaevandamisturu süsteem ei ole veel terviklik (31). Kaaliumisoolad on üks strateegiliseks nimetatud mineraalainetest. Üks plaani sõnaselgetest eesmärkidest on ühendada kaaliumisoolade maardlad Qinghai Chaerhanis ja Xinjiang Lopnuris, säilitada omamaise isemajandamise määr 55–60 % ulatuses ning kontrollida kaaliumisoolade kaevandamisintensiivsust ja tootmismahtude suurenemist viimasel ajal (32). |
| --- | --- |

(48)

Mis puudutab veel üht toorainet – kaaliumhüdroksiidi –, siis kaaliumsooli mainitakse maavarade 13. viisaastakuplaanis. Plaanis tuuakse välja mitu kaevandussektoris esinevat probleemi: valitsus sekkub endiselt suhteliselt tihti ressursside eraldamisse, kaevandusõigustele rakendatavad turupõhimõtted ei ole igakülgsed, nüüdisaegne kaevandamisturu süsteem ei ole veel terviklik (31). Kaaliumisoolad on üks strateegiliseks nimetatud mineraalainetest. Üks plaani sõnaselgetest eesmärkidest on ühendada kaaliumisoolade maardlad Qinghai Chaerhanis ja Xinjiang Lopnuris, säilitada omamaise isemajandamise määr 55–60 % ulatuses ning kontrollida kaaliumisoolade kaevandamisintensiivsust ja tootmismahtude suurenemist viimasel ajal (32).

31

32

| (49) | Lisaks mõjutab riik oma sekkumisega peamiste toorainete ja energia tarneahelat kogu Hiinas. Riigi sekkumine on märkimisväärne ka elektrienergiasektoris, kus elektri liigse tootmisvõimsuse ning erinevate ja/või eelishindade kohaldamise eesmärk on vähendada elektriarveid Hiina peroksosulfaatide sektoris (33). Ammooniumsulfaadi puhul on olemas toetuste kord, eelkõige maksu- ja laenukavad, maa eraldamine, abiraha jms programmid (34). Naatriumhüdroksiidi (kaustilise sooda) jaoks tarnitakse elektrit odavamate hindadega (35). |
| --- | --- |

(49)

Lisaks mõjutab riik oma sekkumisega peamiste toorainete ja energia tarneahelat kogu Hiinas. Riigi sekkumine on märkimisväärne ka elektrienergiasektoris, kus elektri liigse tootmisvõimsuse ning erinevate ja/või eelishindade kohaldamise eesmärk on vähendada elektriarveid Hiina peroksosulfaatide sektoris (33). Ammooniumsulfaadi puhul on olemas toetuste kord, eelkõige maksu- ja laenukavad, maa eraldamine, abiraha jms programmid (34). Naatriumhüdroksiidi (kaustilise sooda) jaoks tarnitakse elektrit odavamate hindadega (35).

33

34

35

| (50) | Seega on kindlaks tehtud, et Hiina valitsus on mitmes valdkonnas kehtestanud riikliku poliitika, mis mõjutab vabaturujõude, mis on seotud peroksosulfaatide sektoris kasutatavate toorainete tootmisega. Sellised meetmed takistavad turujõudude normaalset toimimist. |
| --- | --- |

(50)

Seega on kindlaks tehtud, et Hiina valitsus on mitmes valdkonnas kehtestanud riikliku poliitika, mis mõjutab vabaturujõude, mis on seotud peroksosulfaatide sektoris kasutatavate toorainete tootmisega. Sellised meetmed takistavad turujõudude normaalset toimimist.

3.1.2.6.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohased olulised moonutused: pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav

| (51) | Toimikus sisalduvast teabest nähtub, et Hiina pankrotisüsteem ei ole piisav selleks, et saavutada oma peamised eesmärgid, nagu nõuete õiglane rahuldamine ja võlgade õiglane tasumine ning võlausaldajate ja võlgnike seaduslike õiguste kaitsmine. See näib olevat tingitud asjaolust, et kuigi Hiina pankrotiõigus põhineb ametlikult samadel põhimõtetel nagu muude riikide asjaomased õigusnormid, iseloomustab Hiina süsteemi see, et seaduse täitmine jäetakse süstemaatiliselt tagamata. Pankrottide arv on riigi majanduse suurusega võrreldes väga väike, muu hulgas seetõttu, et maksejõuetusmenetlustel on palju puudusi, mis tegelikult ei soodusta pankrotiavalduste esitamist. Lisaks on riigil maksejõuetusmenetluses endiselt tugev ja aktiivne roll, mis sageli mõjutab otseselt menetluse tulemust (36). |
| --- | --- |

(51)

Toimikus sisalduvast teabest nähtub, et Hiina pankrotisüsteem ei ole piisav selleks, et saavutada oma peamised eesmärgid, nagu nõuete õiglane rahuldamine ja võlgade õiglane tasumine ning võlausaldajate ja võlgnike seaduslike õiguste kaitsmine. See näib olevat tingitud asjaolust, et kuigi Hiina pankrotiõigus põhineb ametlikult samadel põhimõtetel nagu muude riikide asjaomased õigusnormid, iseloomustab Hiina süsteemi see, et seaduse täitmine jäetakse süstemaatiliselt tagamata. Pankrottide arv on riigi majanduse suurusega võrreldes väga väike, muu hulgas seetõttu, et maksejõuetusmenetlustel on palju puudusi, mis tegelikult ei soodusta pankrotiavalduste esitamist. Lisaks on riigil maksejõuetusmenetluses endiselt tugev ja aktiivne roll, mis sageli mõjutab otseselt menetluse tulemust (36).

36

| (52) | Peale selle on HRV omandiõigussüsteemi puudused eriti ilmsed seoses maaomandiga ja maakasutusõigustega (37). Kogu maa kuulub Hiina riigile (ühisomandis olev maapiirkondade maa ja riigi omandis olev linnamaa). Maa eraldamine oleneb ainuüksi riigist. Kehtestatud on õigusnormid, mille eesmärk on eraldada maakasutusõigused läbipaistvalt ja turuhindadega, näiteks pakkumismenetlusi korraldades. Neid õigusnorme siiski sageli ei järgita ning teatavad ostjad saavad maa tasuta või turuhindadest madalama hinnaga (38). Lisaks järgivad ametiasutused maa eraldamisel sageli konkreetseid eesmärke, näiteks rakendavad majanduskava (39). |
| --- | --- |

(52)

Peale selle on HRV omandiõigussüsteemi puudused eriti ilmsed seoses maaomandiga ja maakasutusõigustega (37). Kogu maa kuulub Hiina riigile (ühisomandis olev maapiirkondade maa ja riigi omandis olev linnamaa). Maa eraldamine oleneb ainuüksi riigist. Kehtestatud on õigusnormid, mille eesmärk on eraldada maakasutusõigused läbipaistvalt ja turuhindadega, näiteks pakkumismenetlusi korraldades. Neid õigusnorme siiski sageli ei järgita ning teatavad ostjad saavad maa tasuta või turuhindadest madalama hinnaga (38). Lisaks järgivad ametiasutused maa eraldamisel sageli konkreetseid eesmärke, näiteks rakendavad majanduskava (39).

37

38

39

| (53) | Seetõttu ei näi Hiina pankrotiõigus ja asjaõigus toimivat nõuetekohaselt, põhjustades moonutusi, mis on seotud maksejõuetute ettevõtete tegevuses hoidmise ning maade eraldamise ja omandamisega HRVs. Nimetatud õigusi kohaldatakse ka peroksosulfaatide sektori ja selle tooraine tarnijate suhtes. Kahe peroksosulfaatide tootja puhul leidis komisjon, et moonutused kanti üle mitteturumajanduslikust süsteemist, eelkõige seoses omandatud maakasutusõiguste hinnaga (40). Ka muude sektorite hiljutise uurimise käigus on saadud kinnitust, et maakasutusõigusi antakse piisavast väiksema tasu eest (41). |
| --- | --- |

(53)

Seetõttu ei näi Hiina pankrotiõigus ja asjaõigus toimivat nõuetekohaselt, põhjustades moonutusi, mis on seotud maksejõuetute ettevõtete tegevuses hoidmise ning maade eraldamise ja omandamisega HRVs. Nimetatud õigusi kohaldatakse ka peroksosulfaatide sektori ja selle tooraine tarnijate suhtes. Kahe peroksosulfaatide tootja puhul leidis komisjon, et moonutused kanti üle mitteturumajanduslikust süsteemist, eelkõige seoses omandatud maakasutusõiguste hinnaga (40). Ka muude sektorite hiljutise uurimise käigus on saadud kinnitust, et maakasutusõigusi antakse piisavast väiksema tasu eest (41).

40

41

| (54) | Ülaltoodut ja puuduvat koostööd arvesse võttes järeldas komisjon, et pankrotiõigust ja asjaõigust kohaldatakse peroksosulfaatide sektoris diskrimineerivalt või ebapiisavalt. |
| --- | --- |

(54)

Ülaltoodut ja puuduvat koostööd arvesse võttes järeldas komisjon, et pankrotiõigust ja asjaõigust kohaldatakse peroksosulfaatide sektoris diskrimineerivalt või ebapiisavalt.

3.1.2.7.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande kohased olulised moonutused: moonutatakse palgakulusid

| (55) | Turupõhiste palkade süsteemi ei saa HRVs täielikult välja arendada, sest töötajate ja tööandjate õigus kollektiivsele esindamisele on takistatud. HRV ei ole ratifitseerinud mitmeid olulisi Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (edaspidi „ILO“) konventsioone, eelkõige neid, mis käsitlevad ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimisi (42). Riigisisese õiguse kohaselt tegutseb riigis ainult üks ametiühing. Ent see organisatsioon ei ole riigivõimust sõltumatu ning tegeleb kollektiivläbirääkimiste pidamise ja töötajate õiguste kaitsega väga vähe (43). Peale selle piirab Hiina töötajate liikuvust leibkondade registreerimise süsteem, mille kohaselt on sotsiaalkindlustushüvitised ja muud toetused täismahus kättesaadavad ainult asjaomase halduspiirkonna elanikele. See tähendab tavaliselt, et töötaja, kes ei ole end elanikuks registreerinud, satub ebasoodsasse tööolukorda ning tema sissetulek on väiksem kui registreeritud elukohaga töötajatel (44). Need asjaolud põhjustavad Hiinas palgakulude moonutusi. |
| --- | --- |

(55)

Turupõhiste palkade süsteemi ei saa HRVs täielikult välja arendada, sest töötajate ja tööandjate õigus kollektiivsele esindamisele on takistatud. HRV ei ole ratifitseerinud mitmeid olulisi Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (edaspidi „ILO“) konventsioone, eelkõige neid, mis käsitlevad ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimisi (42). Riigisisese õiguse kohaselt tegutseb riigis ainult üks ametiühing. Ent see organisatsioon ei ole riigivõimust sõltumatu ning tegeleb kollektiivläbirääkimiste pidamise ja töötajate õiguste kaitsega väga vähe (43). Peale selle piirab Hiina töötajate liikuvust leibkondade registreerimise süsteem, mille kohaselt on sotsiaalkindlustushüvitised ja muud toetused täismahus kättesaadavad ainult asjaomase halduspiirkonna elanikele. See tähendab tavaliselt, et töötaja, kes ei ole end elanikuks registreerinud, satub ebasoodsasse tööolukorda ning tema sissetulek on väiksem kui registreeritud elukohaga töötajatel (44). Need asjaolud põhjustavad Hiinas palgakulude moonutusi.

42

43

44

| (56) | Käesoleva uurimise toimikust ei selgu, et seda Hiina tööõiguse süsteemi ei kohaldata peroksosulfaatide sektori suhtes. Tegelikult ilmneb, et kõnealust sektorit mõjutavad palgakulude moonutused nii otseselt (uurimisaluse toote valmistamisel) kui ka kaudselt (juurdepääsul kapitalile või sisenditele sellistelt HRV äriühingutelt, mille suhtes kohaldatakse sama töösüsteemi). |
| --- | --- |

(56)

Käesoleva uurimise toimikust ei selgu, et seda Hiina tööõiguse süsteemi ei kohaldata peroksosulfaatide sektori suhtes. Tegelikult ilmneb, et kõnealust sektorit mõjutavad palgakulude moonutused nii otseselt (uurimisaluse toote valmistamisel) kui ka kaudselt (juurdepääsul kapitalile või sisenditele sellistelt HRV äriühingutelt, mille suhtes kohaldatakse sama töösüsteemi).

| (57) | Ülaltoodu põhjal järeldas komisjon, et palgakulud on peroksosulfaatide sektoris, sealhulgas uurimisaluse toote puhul, moonutatud. |
| --- | --- |

(57)

Ülaltoodu põhjal järeldas komisjon, et palgakulud on peroksosulfaatide sektoris, sealhulgas uurimisaluse toote puhul, moonutatud.

3.1.2.8.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande kohased olulised moonutused: rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult

| (58) | HRV ettevõtjate juurdepääsu kapitalile moonutavad mitmesugused asjaolud. |
| --- | --- |

(58)

HRV ettevõtjate juurdepääsu kapitalile moonutavad mitmesugused asjaolud.

| (59) | Esiteks iseloomustab Hiina finantssüsteemi riigile kuuluvate pankade (45) tugev positsioon ning need pangad lähtuvad raha pakkudes muudest kriteeriumidest kui projekti majanduslikust elujõulisusest. Samamoodi kui riigi omandis olevad mittefinantsettevõtted ei ole pangad riigiga seotud mitte ainult omandi, vaid ka isiklike suhete kaudu (suurte riigile kuuluvate finantsettevõtete tippjuhid nimetab lõplikult ametisse HKP), (46) ning nii nagu riigile kuuluvad mittefinantsettevõtted rakendavad ka pangad regulaarselt valitsuse kindlaks määratud riiklikku poliitikat. Seda tehes täidavad pangad sõnaselgelt sätestatud juriidilist kohustust lähtuda oma tegevuses riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustest ning järgida riigi tööstuspoliitikat (47). Sellele lisanduvad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse soodustatud või muidu tähtsaks peetavatesse sektoritesse (48). |
| --- | --- |

(59)

Esiteks iseloomustab Hiina finantssüsteemi riigile kuuluvate pankade (45) tugev positsioon ning need pangad lähtuvad raha pakkudes muudest kriteeriumidest kui projekti majanduslikust elujõulisusest. Samamoodi kui riigi omandis olevad mittefinantsettevõtted ei ole pangad riigiga seotud mitte ainult omandi, vaid ka isiklike suhete kaudu (suurte riigile kuuluvate finantsettevõtete tippjuhid nimetab lõplikult ametisse HKP), (46) ning nii nagu riigile kuuluvad mittefinantsettevõtted rakendavad ka pangad regulaarselt valitsuse kindlaks määratud riiklikku poliitikat. Seda tehes täidavad pangad sõnaselgelt sätestatud juriidilist kohustust lähtuda oma tegevuses riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustest ning järgida riigi tööstuspoliitikat (47). Sellele lisanduvad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse soodustatud või muidu tähtsaks peetavatesse sektoritesse (48).

45

46

47

48

| (60) | Kuigi tunnistatakse, et eri õigusnormide kohaselt tuleb järgida pankade tavapärast käitumisviisi ja täita usaldatavusnõudeid, näiteks uurida laenuvõtja krediidivõimelisust, viitavad asjakohased tõendid sellele, et neil õigusnormidel on eri õigusaktide kohaldamisel vaid teisejärguline roll (49). Varasemates kaubanduse kaitsemeetmete uurimiste järeldustes jõuti samale järeldusele (50). |
| --- | --- |

(60)

Kuigi tunnistatakse, et eri õigusnormide kohaselt tuleb järgida pankade tavapärast käitumisviisi ja täita usaldatavusnõudeid, näiteks uurida laenuvõtja krediidivõimelisust, viitavad asjakohased tõendid sellele, et neil õigusnormidel on eri õigusaktide kohaldamisel vaid teisejärguline roll (49). Varasemates kaubanduse kaitsemeetmete uurimiste järeldustes jõuti samale järeldusele (50).

49

50

| (61) | Lisaks on võlakirja- ja krediidireitingud sageli moonutatud mitmesugustel põhjustel, sealhulgas seetõttu, et riskihindamist mõjutab ettevõtte strateegiline tähtsus Hiina valitsuse jaoks ning valitsuse kaudse tagatise tugevus. Hinnangud näitavad kindlalt, et Hiina krediidireitingud vastavad süstemaatiliselt madalamatele rahvusvahelistele reitingutele (51). |
| --- | --- |

(61)

Lisaks on võlakirja- ja krediidireitingud sageli moonutatud mitmesugustel põhjustel, sealhulgas seetõttu, et riskihindamist mõjutab ettevõtte strateegiline tähtsus Hiina valitsuse jaoks ning valitsuse kaudse tagatise tugevus. Hinnangud näitavad kindlalt, et Hiina krediidireitingud vastavad süstemaatiliselt madalamatele rahvusvahelistele reitingutele (51).

51

| (62) | Seetõttu laenatakse pigem riigile kuuluvatele ettevõtetele, suurtele heade sidemetega eraettevõtjatele ja võtmetähtsusega tootmisharudes tegutsevatele ettevõtjatele, mis tähendab, et kapitali kättesaadavus ja maksumus ei ole kõikide turuosaliste jaoks võrdsed. |
| --- | --- |

(62)

Seetõttu laenatakse pigem riigile kuuluvatele ettevõtetele, suurtele heade sidemetega eraettevõtjatele ja võtmetähtsusega tootmisharudes tegutsevatele ettevõtjatele, mis tähendab, et kapitali kättesaadavus ja maksumus ei ole kõikide turuosaliste jaoks võrdsed.

| (63) | Teiseks on laenukasutuse kulutused hoitud kunstlikult väiksed, et ergutada investeeringute kasvu. Seetõttu kasutatakse liiga palju kapitaliinvesteeringuid, isegi kui investeeringutasuvus on väike. Seda kinnitab hiljutine ettevõtete finantsvõimenduse suurenemine riigisektoris, olenemata kasumlikkuse järsust vähenemisest, mis viitab sellele, et pangandussüsteemis kasutatav mehhanism ei vasta tavapärastele kommertstingimustele. |
| --- | --- |

(63)

Teiseks on laenukasutuse kulutused hoitud kunstlikult väiksed, et ergutada investeeringute kasvu. Seetõttu kasutatakse liiga palju kapitaliinvesteeringuid, isegi kui investeeringutasuvus on väike. Seda kinnitab hiljutine ettevõtete finantsvõimenduse suurenemine riigisektoris, olenemata kasumlikkuse järsust vähenemisest, mis viitab sellele, et pangandussüsteemis kasutatav mehhanism ei vasta tavapärastele kommertstingimustele.

| (64) | Kolmandaks, kuigi 2015. aasta oktoobris saavutati nominaalse intressimäära liberaliseerimine, ei ole hinnasignaalid tingitud siiski vabaturujõudude toimimisest, vaid neid mõjutavad valitsuse põhjustatud moonutused. Viiteintressimääraga või sellest madalama määraga antud laenud moodustavad endiselt 45 % kõikidest laenudest ning suurenenud on sihtotstarbeliste laenude kasutamine, sest hoolimata majandustingimuste halvenemisest on nende osakaal alates 2015. aastast märkimisväärselt kasvanud (52). Kunstlikult madalate intressimäärade tõttu kehtestatakse omahinnast madalamad hinnad ja see põhjustab kapitali ülemäärast kasutamist. |
| --- | --- |

(64)

Kolmandaks, kuigi 2015. aasta oktoobris saavutati nominaalse intressimäära liberaliseerimine, ei ole hinnasignaalid tingitud siiski vabaturujõudude toimimisest, vaid neid mõjutavad valitsuse põhjustatud moonutused. Viiteintressimääraga või sellest madalama määraga antud laenud moodustavad endiselt 45 % kõikidest laenudest ning suurenenud on sihtotstarbeliste laenude kasutamine, sest hoolimata majandustingimuste halvenemisest on nende osakaal alates 2015. aastast märkimisväärselt kasvanud (52). Kunstlikult madalate intressimäärade tõttu kehtestatakse omahinnast madalamad hinnad ja see põhjustab kapitali ülemäärast kasutamist.

52

| (65) | Üldine laenumahu kasv HRVs viitab halvenevale kapitali eraldamise tõhususele, ilma et oleks mingeid märke laenuandmise karmistamisest, mida võiks oodata moonutusteta turukeskkonnas. Selle tõttu on viivislaenude maht viimastel aastatel kiiresti kasvanud. Suureneva võlariskiga silmitsi seisev Hiina valitsus on otsustanud makseviivitusi vältida. Seetõttu lahendatakse halbade laenude probleem krediidipikenduse abil, luues nn zombiettevõtteid, või võlgu üle kandes (nt ühinemistega ja võlgade vahetamisega omakapitali vastu) ilma üldist võlaprobleemi lahendamata või selle põhjusi kõrvaldamata (53). |
| --- | --- |

(65)

Üldine laenumahu kasv HRVs viitab halvenevale kapitali eraldamise tõhususele, ilma et oleks mingeid märke laenuandmise karmistamisest, mida võiks oodata moonutusteta turukeskkonnas. Selle tõttu on viivislaenude maht viimastel aastatel kiiresti kasvanud. Suureneva võlariskiga silmitsi seisev Hiina valitsus on otsustanud makseviivitusi vältida. Seetõttu lahendatakse halbade laenude probleem krediidipikenduse abil, luues nn zombiettevõtteid, või võlgu üle kandes (nt ühinemistega ja võlgade vahetamisega omakapitali vastu) ilma üldist võlaprobleemi lahendamata või selle põhjusi kõrvaldamata (53).

53

| (66) | Hoolimata hiljutistest turu liberaliseerimiseks astutud sammudest mõjutavad Hiina ärilaenude süsteemi olulised süsteemsed probleemid ja moonutused, mille põhjus on riigi pidev ulatuslik sekkumine kapitaliturgudel. |
| --- | --- |

(66)

Hoolimata hiljutistest turu liberaliseerimiseks astutud sammudest mõjutavad Hiina ärilaenude süsteemi olulised süsteemsed probleemid ja moonutused, mille põhjus on riigi pidev ulatuslik sekkumine kapitaliturgudel.

| (67) | Käesoleva uurimise toimikust ei nähtu, et peroksosulfaatide tootjad ja/või toorainete ja muude sisendite tarnijad ei saa sellest finantssüsteemist kasu. |
| --- | --- |

(67)

Käesoleva uurimise toimikust ei nähtu, et peroksosulfaatide tootjad ja/või toorainete ja muude sisendite tarnijad ei saa sellest finantssüsteemist kasu.

| (68) | Ülaltoodut arvesse võttes järeldas komisjon, et peroksosulfaatide tootjatel on juurdepääs rahastamisele asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult. |
| --- | --- |

(68)

Ülaltoodut arvesse võttes järeldas komisjon, et peroksosulfaatide tootjatel on juurdepääs rahastamisele asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult.

3.1.2.9.   Kirjeldatud moonutuste süsteemsus

| (69) | Komisjon tõdes, et aruandes kirjeldatud moonutused ei piirdu ühegi konkreetse tööstusharuga. Vastupidi, olemasolevad tõendid näitavad, et punktides 3.1.2.1–3.1.2.8 ning aruande A ja B osas kirjeldatud asjaolud ja Hiina süsteemi tunnusjooned kehtivad kogu riigis ja kõikides majandussektorites. |
| --- | --- |

(69)

Komisjon tõdes, et aruandes kirjeldatud moonutused ei piirdu ühegi konkreetse tööstusharuga. Vastupidi, olemasolevad tõendid näitavad, et punktides 3.1.2.1–3.1.2.8 ning aruande A ja B osas kirjeldatud asjaolud ja Hiina süsteemi tunnusjooned kehtivad kogu riigis ja kõikides majandussektorites.

| (70) | Peroksosulfaatide tootmiseks on vaja esmatähtsaid tooraineid. Kui tootjad ostavad/tellivad neid sisendeid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu selgelt samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad moonutused finantssektoris/kapitalipaigutuses. Lisaks kohaldatakse nende suhtes plaanimajandust, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites. |
| --- | --- |

(70)

Peroksosulfaatide tootmiseks on vaja esmatähtsaid tooraineid. Kui tootjad ostavad/tellivad neid sisendeid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu selgelt samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad moonutused finantssektoris/kapitalipaigutuses. Lisaks kohaldatakse nende suhtes plaanimajandust, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites.

| (71) | Seetõttu ei saa kasutada peroksosulfaatide omamaiseid müügihindu ning ka sisendikulud (sealhulgas toorained, energia, maa, rahastamine, tööjõud jne) ei ole usaldusväärsed, sest nende hinnakujundust mõjutab riigi oluline sekkumine, nagu on eespool kirjeldatud. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali paigutamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRVs. See tähendab näiteks, et sisendit, mis on toodetud Hiinas eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. |
| --- | --- |

(71)

Seetõttu ei saa kasutada peroksosulfaatide omamaiseid müügihindu ning ka sisendikulud (sealhulgas toorained, energia, maa, rahastamine, tööjõud jne) ei ole usaldusväärsed, sest nende hinnakujundust mõjutab riigi oluline sekkumine, nagu on eespool kirjeldatud. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali paigutamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRVs. See tähendab näiteks, et sisendit, mis on toodetud Hiinas eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused.

3.1.2.10.   Kokkuvõte

| (72) | Punktides 3.1.2.2–3.1.2.9 esitatud analüüs, milles on uuritud kõiki kättesaadavaid tõendeid seoses HRV sekkumisega oma majandusse üldiselt ning peroksosulfaatide sektorisse konkreetsemalt (sh uurimisaluse toote puhul), näitas, et hinnad või kulud, sealhulgas toorainete, energia ja tööjõu kulud, ei ole kujunenud vabade turujõudude tulemusena, kuna neid on mõjutanud valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Võttes arvesse ülalesitatut, Hiina valitsuse koostöösoovimatust ja nimetatud küsimuste kohta HRV eksportivatelt tootjatelt saadud teabe vähesust, leidis komisjon, et käesoleval juhul ei sobi normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada omamaiseid hindu ja kulusid. |
| --- | --- |

(72)

Punktides 3.1.2.2–3.1.2.9 esitatud analüüs, milles on uuritud kõiki kättesaadavaid tõendeid seoses HRV sekkumisega oma majandusse üldiselt ning peroksosulfaatide sektorisse konkreetsemalt (sh uurimisaluse toote puhul), näitas, et hinnad või kulud, sealhulgas toorainete, energia ja tööjõu kulud, ei ole kujunenud vabade turujõudude tulemusena, kuna neid on mõjutanud valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Võttes arvesse ülalesitatut, Hiina valitsuse koostöösoovimatust ja nimetatud küsimuste kohta HRV eksportivatelt tootjatelt saadud teabe vähesust, leidis komisjon, et käesoleval juhul ei sobi normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada omamaiseid hindu ja kulusid.

| (73) | Seetõttu määras komisjon normaalväärtuse kindlaks ainult tootmis- ja müügikulude alusel, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis. Komisjon tuletab meelde, et ei ole esitatud ühtegi väidet selle kohta, et mõned omamaised hinnad on moonutamata vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kolmandale taandele. |
| --- | --- |

(73)

Seetõttu määras komisjon normaalväärtuse kindlaks ainult tootmis- ja müügikulude alusel, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis. Komisjon tuletab meelde, et ei ole esitatud ühtegi väidet selle kohta, et mõned omamaised hinnad on moonutamata vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kolmandale taandele.

3.1.3.   Võrdlusriik

Võrdlusriik

| (74) | Võrdlusriigi valimisel lähtus komisjon järgmistest kriteeriumidest:






  a) | HRVga sarnane majanduse arengutase. Selleks hindas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb HRV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile (54); |
| --- | --- | --- |

(74)

Võrdlusriigi valimisel lähtus komisjon järgmistest kriteeriumidest:

a)

HRVga sarnane majanduse arengutase. Selleks hindas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb HRV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile (54);

54

| b) | uurimisaluse toote tootmine selles riigis; |
| --- | --- |

b)

uurimisaluse toote tootmine selles riigis;

| c) | asjaomaste avalike andmete kättesaadavus selles riigis. |
| --- | --- |

c)

asjaomaste avalike andmete kättesaadavus selles riigis.

| d) | Kui sobivaid võrdlusriike on rohkem kui üks, eelistatakse võimalusel piisava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riiki. |
| --- | --- |

d)

Kui sobivaid võrdlusriike on rohkem kui üks, eelistatakse võimalusel piisava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riiki.

| (75) | Komisjonile kättesaadavate andmete alusel toodab uurimisalust toodet piiratud arv tootjaid piiratud arvul riikides. Peamiselt toodetakse seda Hiina Rahvavabariigis, Indias, Euroopa Liidus, Türgis, Jaapanis ja USAs. |
| --- | --- |

(75)

Komisjonile kättesaadavate andmete alusel toodab uurimisalust toodet piiratud arv tootjaid piiratud arvul riikides. Peamiselt toodetakse seda Hiina Rahvavabariigis, Indias, Euroopa Liidus, Türgis, Jaapanis ja USAs.

| (76) | Nende riikide hulgas, kus tootmine toimub, on Maailmapanga indeksi põhjal üksnes Türgi majandusliku arengu tase sarnane Hiina Rahvavabariigi omaga.
  Seetõttu valiti eespool nimetatud kriteeriumide alusel ainsaks võimalikuks võrdlusriigiks Türgi. |
| --- | --- |

(76)

Nende riikide hulgas, kus tootmine toimub, on Maailmapanga indeksi põhjal üksnes Türgi majandusliku arengu tase sarnane Hiina Rahvavabariigi omaga.

Seetõttu valiti eespool nimetatud kriteeriumide alusel ainsaks võimalikuks võrdlusriigiks Türgi.

| (77) | Ainus märkusi esitanud pool – taotlejad – toetas seda valikut. Et ühtegi märkust Türgi kasutamise kohta võrdlusriigina ei esitatud, kinnitas komisjon oma järeldused seoses võrdlusriigiga ja määras normaalväärtuse Türgist saadud andmete põhjal. |
| --- | --- |

(77)

Ainus märkusi esitanud pool – taotlejad – toetas seda valikut. Et ühtegi märkust Türgi kasutamise kohta võrdlusriigina ei esitatud, kinnitas komisjon oma järeldused seoses võrdlusriigiga ja määras normaalväärtuse Türgist saadud andmete põhjal.

3.1.4.   Arvutusmetoodika

Arvutusmetoodika

| (78) | Komisjon kasutas normaalväärtuse arvutamiseks järgmist metoodikat. Esiteks tehti kindlaks moonutamata tootmiskulud. Seejärel korrutati kasutustegurid, mida täheldati koostööd tegeva eksportiva tootja tootmisprotsessi tasandil materjalide, tööjõu ja elektri puhul, võrdlusriigiks olevas Türgis täheldatud moonutamata ühikukuludega. |
| --- | --- |

(78)

Komisjon kasutas normaalväärtuse arvutamiseks järgmist metoodikat. Esiteks tehti kindlaks moonutamata tootmiskulud. Seejärel korrutati kasutustegurid, mida täheldati koostööd tegeva eksportiva tootja tootmisprotsessi tasandil materjalide, tööjõu ja elektri puhul, võrdlusriigiks olevas Türgis täheldatud moonutamata ühikukuludega.

| (79) | Teiseks lisas komisjon tootmiskuludele eespool kindlaksmääratud müügi-, üld- ja halduskulud ning Türgi äriühingu Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi (edaspidi „Ak-kim“) kasumi. Ak-kim oli võrdlusriigis ainuke peroksosulfaate tootev ettevõtja, mille kohta olid alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt andmed avalikult kättesaadavad. Seetõttu peeti huvitatud poolte märkuste puudumisel Ak-kimi sobivaks äriühinguks, mille abil määrata normaalväärtuse arvutamisel kindlaks moonutamata ja mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. |
| --- | --- |

(79)

Teiseks lisas komisjon tootmiskuludele eespool kindlaksmääratud müügi-, üld- ja halduskulud ning Türgi äriühingu Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi (edaspidi „Ak-kim“) kasumi. Ak-kim oli võrdlusriigis ainuke peroksosulfaate tootev ettevõtja, mille kohta olid alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt andmed avalikult kättesaadavad. Seetõttu peeti huvitatud poolte märkuste puudumisel Ak-kimi sobivaks äriühinguks, mille abil määrata normaalväärtuse arvutamisel kindlaks moonutamata ja mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum.

| (80) | Selle alusel tuletas komisjon koostööd tegeva eksportiva tootja puhul iga tooteliigi normaalväärtuse tehasest hankimise tasandil kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a. |
| --- | --- |

(80)

Selle alusel tuletas komisjon koostööd tegeva eksportiva tootja puhul iga tooteliigi normaalväärtuse tehasest hankimise tasandil kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a.

3.1.4.1.   Normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud andmed

| (81) | 15. jaanuari teates ja 6. mai teates märkis komisjon, et normaalväärtuse arvutamiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kavatseb ta kasutada järgmisi allikaid:






  a) | Global Trade Atlas (edaspidi „GTA“) (55) seoses toorainetega; |
| --- | --- | --- |

(81)

15. jaanuari teates ja 6. mai teates märkis komisjon, et normaalväärtuse arvutamiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kavatseb ta kasutada järgmisi allikaid:

a)

Global Trade Atlas (edaspidi „GTA“) (55) seoses toorainetega;

55

| b) | Türgi statistikaamet (edaspidi „Turkstat“) (56) seoses tööjõu ja elektriga; |
| --- | --- |

b)

Türgi statistikaamet (edaspidi „Turkstat“) (56) seoses tööjõu ja elektriga;

56

| c) | andmebaas Orbis (57) andmete hankimiseks Türgi ettevõtja (Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi) müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta. |
| --- | --- |

c)

andmebaas Orbis (57) andmete hankimiseks Türgi ettevõtja (Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi) müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta.

57

| (82) | Alljärgnevas tabelis võetakse kokku arvutustes kasutatud tootmistegurid koos vastavate harmoneeritud süsteemi (HS) koodide ja ühiku väärtustega (sealhulgas imporditollimaksude ja transpordikuludega), mis on saadud GTAst või Türgi andmebaasidest.

  Tabel 1


  Tootmistegurid








  Tootmistegur | HS-kood (58) | Hind jüaanides ühiku kohta |
| --- | --- | --- | --- |
| Toorained |
| Väävelhape; ooleum | 2807 00 | 371,86 jüaani tonni kohta |
| Veevaba ammoniaak | 2814 10 | 2 099,05 jüaani tonni kohta |
| Ammooniumsulfaat | 3102 21 | 1 079,46 jüaani tonni kohta |
| Naatriumhüdroksiid (kaustiline sooda) | 2815 12 | 2 601,91 jüaani tonni kohta |
| Kaaliumhüdroksiid | 2815 20 | 4 063,65 jüaani tonni kohta |
| Tööjõud |
| Töötleva tööstuse tööjõukulud | Puudub | 43,96 jüaani tunni kohta |
| Energeetika |
| Elekter | Puudub | 0,485 jüaani kWh kohta |

(82)

Alljärgnevas tabelis võetakse kokku arvutustes kasutatud tootmistegurid koos vastavate harmoneeritud süsteemi (HS) koodide ja ühiku väärtustega (sealhulgas imporditollimaksude ja transpordikuludega), mis on saadud GTAst või Türgi andmebaasidest.

Tabel 1

Tabel 1

Tootmistegurid

Tootmistegurid

Tootmistegur

HS-kood (58)

58

Hind jüaanides ühiku kohta

Toorained

Väävelhape; ooleum

2807 00

371,86 jüaani tonni kohta

Veevaba ammoniaak

2814 10

2 099,05 jüaani tonni kohta

Ammooniumsulfaat

3102 21

1 079,46 jüaani tonni kohta

Naatriumhüdroksiid (kaustiline sooda)

2815 12

2 601,91 jüaani tonni kohta

Kaaliumhüdroksiid

2815 20

4 063,65 jüaani tonni kohta

Tööjõud

Töötleva tööstuse tööjõukulud

Puudub

43,96 jüaani tunni kohta

Energeetika

Elekter

Puudub

0,485 jüaani kWh kohta

3.1.4.2.   Toorained

| (83) | Selleks et teha kindlaks võrdlusriigi tootja tehasesse tarnitud toorainete moonutamata hind, kasutas komisjon alusena võrdlusriigi kaalutud keskmist impordihinda (millele lisandusid imporditollimaksud ja transpordikulud), nagu see oli esitatud GTAs. Import HRVst aga jäeti välja, võttes arvesse olemasolevaid olulisi moonutusi selles riigis, nagu on punktis 3.1.2 kindlaks tehtud. Pärast HRV väljajätmist oli muudest kolmandatest riikidest pärit import tüüpiline, moodustades 48–100 % Türki suunatud impordi kogumahust. |
| --- | --- |

(83)

Selleks et teha kindlaks võrdlusriigi tootja tehasesse tarnitud toorainete moonutamata hind, kasutas komisjon alusena võrdlusriigi kaalutud keskmist impordihinda (millele lisandusid imporditollimaksud ja transpordikulud), nagu see oli esitatud GTAs. Import HRVst aga jäeti välja, võttes arvesse olemasolevaid olulisi moonutusi selles riigis, nagu on punktis 3.1.2 kindlaks tehtud. Pärast HRV väljajätmist oli muudest kolmandatest riikidest pärit import tüüpiline, moodustades 48–100 % Türki suunatud impordi kogumahust.

| (84) | Seoses imporditollimaksudega märkis komisjon, et Türgi importis asjaomaseid tooraineid rohkem kui 70 riigist eri imporditollimaksumäärade ja oluliste erinevustega mahtudes. Võttes arvesse eeltoodut ja samuti asjaolu, et aegumise läbivaatamisel ei ole vaja arvutada täpset dumpingumarginaali, vaid pigem teha kindlaks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosus, arvutas komisjon iga tooraine imporditollimaksud piiratud arvust riikidest pärit impordi tüüpiliste mahtude põhjal, mis enamiku toorainete puhul moodustas peaaegu kogu impordi, aga mitte kunagi alla 90 % koguimpordist. |
| --- | --- |

(84)

Seoses imporditollimaksudega märkis komisjon, et Türgi importis asjaomaseid tooraineid rohkem kui 70 riigist eri imporditollimaksumäärade ja oluliste erinevustega mahtudes. Võttes arvesse eeltoodut ja samuti asjaolu, et aegumise läbivaatamisel ei ole vaja arvutada täpset dumpingumarginaali, vaid pigem teha kindlaks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosus, arvutas komisjon iga tooraine imporditollimaksud piiratud arvust riikidest pärit impordi tüüpiliste mahtude põhjal, mis enamiku toorainete puhul moodustas peaaegu kogu impordi, aga mitte kunagi alla 90 % koguimpordist.

| (85) | Komisjon väljendas koostööd tegeva eksportiva tootja toorainete tarne eest kantud transpordikulu protsendimäärana tema asjaomaste toorainete tegelikust kulust ja rakendas siis sama protsendimäära samade toorainete moonutamata kulule, et määrata kindlaks moonutamata transpordikulu. Komisjon leidis, et käesoleva uurimise seisukohast võiks eksportiva tootja tooraine ja esitatud transpordikulude suhet kasutada mõistlikult näitajana, mille abil hinnata äriühingu tehasesse tarnitud toorainete moonutamata kulusid. |
| --- | --- |

(85)

Komisjon väljendas koostööd tegeva eksportiva tootja toorainete tarne eest kantud transpordikulu protsendimäärana tema asjaomaste toorainete tegelikust kulust ja rakendas siis sama protsendimäära samade toorainete moonutamata kulule, et määrata kindlaks moonutamata transpordikulu. Komisjon leidis, et käesoleva uurimise seisukohast võiks eksportiva tootja tooraine ja esitatud transpordikulude suhet kasutada mõistlikult näitajana, mille abil hinnata äriühingu tehasesse tarnitud toorainete moonutamata kulusid.

3.1.4.3.   Tööjõud

| (86) | Türgi statistikaamet avaldab üksikasjalikku teavet palkade kohta Türgi majandussektorites. Komisjon kasutas töötleva tööstuse 2016. aasta palgaandmeid majandustegevuse kategooria C.20 („Muude kemikaalide ja keemiakaupade tootmine“) (59) kohta kooskõlas NACE Rev. 2 klassifikaatoriga (60). 2016. aasta keskmist väärtust kuu kohta korrigeeriti nõuetekohaselt inflatsiooniga, kasutades omamaise tootja hinnaindeksit, (61) mille on avaldanud Türgi statistikaamet. |
| --- | --- |

(86)

Türgi statistikaamet avaldab üksikasjalikku teavet palkade kohta Türgi majandussektorites. Komisjon kasutas töötleva tööstuse 2016. aasta palgaandmeid majandustegevuse kategooria C.20 („Muude kemikaalide ja keemiakaupade tootmine“) (59) kohta kooskõlas NACE Rev. 2 klassifikaatoriga (60). 2016. aasta keskmist väärtust kuu kohta korrigeeriti nõuetekohaselt inflatsiooniga, kasutades omamaise tootja hinnaindeksit, (61) mille on avaldanud Türgi statistikaamet.

59

60

61

3.1.4.4.   Elekter

| (87) | Türgis tööstustarbijate kohta kehtiva elektrienergia hinna avaldab Türgi statistikaamet regulaarselt ilmuvates pressiteadetes. Komisjon kasutas tööstuslikul eesmärgil kasutatava elektrienergia hinna andmeid vastavas tarbimisvahemikus suhtes kuruș/kWh, (62) mis oli avaldatud 26. märtsil 2019 (hõlmates uurimisperioodi) (63). |
| --- | --- |

(87)

Türgis tööstustarbijate kohta kehtiva elektrienergia hinna avaldab Türgi statistikaamet regulaarselt ilmuvates pressiteadetes. Komisjon kasutas tööstuslikul eesmärgil kasutatava elektrienergia hinna andmeid vastavas tarbimisvahemikus suhtes kuruș/kWh, (62) mis oli avaldatud 26. märtsil 2019 (hõlmates uurimisperioodi) (63).

kuruș

62

63

3.1.4.5.   Aur ja muud otsesed kulud

| (88) | Auruga piiriüleselt ei kaubelda ja sellel puudub HS-kood. Seetõttu arvutas komisjon auru moonutamata väärtuse kindlakstegemiseks kõigepealt protsendimäära, mida aur esindab muude tootmistegurite kogusummas, ja seejärel rakendas seda protsendimäära samade tootmistegurite moonutamata kogukulule. |
| --- | --- |

(88)

Auruga piiriüleselt ei kaubelda ja sellel puudub HS-kood. Seetõttu arvutas komisjon auru moonutamata väärtuse kindlakstegemiseks kõigepealt protsendimäära, mida aur esindab muude tootmistegurite kogusummas, ja seejärel rakendas seda protsendimäära samade tootmistegurite moonutamata kogukulule.

| (89) | Komisjon järgis sama metoodikat ka muude otsekulude puhul, mis kokku moodustavad umbes 2 % eksportiva tootja esitatud tootmistegurite koguväärtusest. |
| --- | --- |

(89)

Komisjon järgis sama metoodikat ka muude otsekulude puhul, mis kokku moodustavad umbes 2 % eksportiva tootja esitatud tootmistegurite koguväärtusest.

3.1.4.6.   Tootmise üldkulud

| (90) | Et teha kindlaks tootmise üldkulude moonutamata väärtus, kasutas komisjon selliste tootmise üldkulude osakaalu, mis moodustavad koostööd tegeva eksportiva tootja kulude struktuuris tootmiskulu. Täpsemalt väljendas komisjon koostööd tegeva eksportiva tootja tegelikud tootmise üldkulud kõigepealt protsendina kogu tegelikust tootmiskulust. Seejärel kohaldas komisjon sama protsendimäära tootmiskulu moonutamata väärtusele, et saada tootmise üldkulude moonutamata väärtus. Komisjon pidas sellist lähenemisviisi käesoleval juhul mõistlikuks, kuna valitud Türgi tootja tootmise üldkulude kohta puudusid avalikult kättesaadavad andmed müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi esindamiseks (vt põhjendus 91) ning niimoodi arvutatud summa kajastab iga eksportiva tootja kasutatud tegelikke tootmistegureid, aga korrutatakse siis moonutamata tootmiskuluga asjaomases võrdlusriigis. |
| --- | --- |

(90)

Et teha kindlaks tootmise üldkulude moonutamata väärtus, kasutas komisjon selliste tootmise üldkulude osakaalu, mis moodustavad koostööd tegeva eksportiva tootja kulude struktuuris tootmiskulu. Täpsemalt väljendas komisjon koostööd tegeva eksportiva tootja tegelikud tootmise üldkulud kõigepealt protsendina kogu tegelikust tootmiskulust. Seejärel kohaldas komisjon sama protsendimäära tootmiskulu moonutamata väärtusele, et saada tootmise üldkulude moonutamata väärtus. Komisjon pidas sellist lähenemisviisi käesoleval juhul mõistlikuks, kuna valitud Türgi tootja tootmise üldkulude kohta puudusid avalikult kättesaadavad andmed müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi esindamiseks (vt põhjendus 91) ning niimoodi arvutatud summa kajastab iga eksportiva tootja kasutatud tegelikke tootmistegureid, aga korrutatakse siis moonutamata tootmiskuluga asjaomases võrdlusriigis.

3.1.4.7.   Tootmise müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum

| (91) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a neljanda taande kohaselt hõlmab arvutatud normaalväärtus „moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. |
| --- | --- |

(91)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a neljanda taande kohaselt hõlmab arvutatud normaalväärtus „moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“.

| (92) | Et teha kindlaks müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi moonutamata väärtus, kasutas komisjon ainsa uurimisalust toodet tootva Türgi ettevõtja – Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi – finantsandmeid, nii nagu need on avaldatud andmebaasis Orbis (64). Tuginedes ettevõtjat käsitlevale kättesaadavale teabele, oli suurem osa tema äritegevusest seotud uurimisaluse tootega ja finantsaruannetes sisalduva teabe põhjal ei esinenud sellel perioodil erakorralisi sündmusi, mis oleksid tinginud esitatud teabe korrigeerimise. |
| --- | --- |

(92)

Et teha kindlaks müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi moonutamata väärtus, kasutas komisjon ainsa uurimisalust toodet tootva Türgi ettevõtja – Ak-Kim Kimya Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi – finantsandmeid, nii nagu need on avaldatud andmebaasis Orbis (64). Tuginedes ettevõtjat käsitlevale kättesaadavale teabele, oli suurem osa tema äritegevusest seotud uurimisaluse tootega ja finantsaruannetes sisalduva teabe põhjal ei esinenud sellel perioodil erakorralisi sündmusi, mis oleksid tinginud esitatud teabe korrigeerimise.

64

| (93) | Selle tulemusena lisati moonutamata tootmiskulule järgmine:






  a) | müügi-, üld- ja halduskulud 19,34 % väljendatuna müüdud kaupade kuluna kohaldatuna tootmiskulude summale; |
| --- | --- | --- |

(93)

Selle tulemusena lisati moonutamata tootmiskulule järgmine:

a)

müügi-, üld- ja halduskulud 19,34 % väljendatuna müüdud kaupade kuluna kohaldatuna tootmiskulude summale;

| b) | kasum 27,81 % väljendatuna müüdud kaupade kuluna kohaldatuna tootmiskuludele. |
| --- | --- |

b)

kasum 27,81 % väljendatuna müüdud kaupade kuluna kohaldatuna tootmiskuludele.

3.2.   Ekspordihind ja dumpingumarginaal

Ekspordihind ja dumpingumarginaal

| (94) | Uurimisperioodil müüs koostööd tegev eksportiv tootja liidus toodet üksnes väheolulises mahus. Seetõttu leiti, et hinnad olid ebatüüpilised. Seega ei pidanud komisjon seda müüki usaldusväärseks aluseks ekspordihinna kindlakstegemiseks dumpinguhinna arvutamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(94)

Uurimisperioodil müüs koostööd tegev eksportiv tootja liidus toodet üksnes väheolulises mahus. Seetõttu leiti, et hinnad olid ebatüüpilised. Seega ei pidanud komisjon seda müüki usaldusväärseks aluseks ekspordihinna kindlakstegemiseks dumpinguhinna arvutamise eesmärgil.

3.3.   Dumpingu kordumise tõenäosus

Dumpingu kordumise tõenäosus

| (95) | Vastavalt Comexti andmetele toimus uurimisperioodil peaaegu kogu import HRVst liitu eksportijalt, kelle puhul esialgsel uurimisel dumpingut ei tuvastatud (65) ja kes ei kuulu praegu läbivaatamisele. |
| --- | --- |

(95)

Vastavalt Comexti andmetele toimus uurimisperioodil peaaegu kogu import HRVst liitu eksportijalt, kelle puhul esialgsel uurimisel dumpingut ei tuvastatud (65) ja kes ei kuulu praegu läbivaatamisele.

65

| (96) | Seega, kooskõlas eelmisel aegumise läbivaatamisel kasutatud metoodikaga võrdles komisjon koostööd tegevalt eksportivalt tootjalt pärit kolmandatele riikidele (66) müüdud ekspordi hinda ja normaalväärtust, et analüüsida dumpingu kordumise tõenäosust, juhul kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(96)

Seega, kooskõlas eelmisel aegumise läbivaatamisel kasutatud metoodikaga võrdles komisjon koostööd tegevalt eksportivalt tootjalt pärit kolmandatele riikidele (66) müüdud ekspordi hinda ja normaalväärtust, et analüüsida dumpingu kordumise tõenäosust, juhul kui meetmetel lastakse aeguda.

66

3.3.1.   Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus ülejäänud maailmaga

Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus ülejäänud maailmaga

| (97) | Et tagada normaalväärtuse ja ülejäänud maailmale müüdavate toodete ekspordihindade õiglane võrdlus, võttis komisjon korrigeerimise teel nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10. Sellega korrigeeriti FOB-eksportmüügi hindu seoses sisemaavedude, käitlus-, laadimis-, pakendamis-, panga teenustasude ja krediidikuludega, samal ajal kui CIF-müügi hindade puhul korrigeeriti peale eespool nimetatu ka mereveo ja selle kindlustusega seotud kulusid. |
| --- | --- |

(97)

Et tagada normaalväärtuse ja ülejäänud maailmale müüdavate toodete ekspordihindade õiglane võrdlus, võttis komisjon korrigeerimise teel nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10. Sellega korrigeeriti FOB-eksportmüügi hindu seoses sisemaavedude, käitlus-, laadimis-, pakendamis-, panga teenustasude ja krediidikuludega, samal ajal kui CIF-müügi hindade puhul korrigeeriti peale eespool nimetatu ka mereveo ja selle kindlustusega seotud kulusid.

| (98) | Kuna eksportiv tootja maksis käibemaksu kogu oma eksportmüügi pealt, korrigeeris komisjon arvutatud normaalväärtust täieliku käibemaksuga. |
| --- | --- |

(98)

Kuna eksportiv tootja maksis käibemaksu kogu oma eksportmüügi pealt, korrigeeris komisjon arvutatud normaalväärtust täieliku käibemaksuga.

| (99) | Seega leidis komisjon, et koostööd tegev tootja müüs kõikidele kolmandatele riikidele hinnaga, mis on üle 20 % normaalväärtusest madalam. |
| --- | --- |

(99)

Seega leidis komisjon, et koostööd tegev tootja müüs kõikidele kolmandatele riikidele hinnaga, mis on üle 20 % normaalväärtusest madalam.

3.3.2.   HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

| (100) | HRVs on 15 uurimisaluse toote tootjat. Läbivaatamistaotluses hindasid taotlejad siseinfo (67) põhjal, et Hiinal on märkimisväärne liigne tootmisvõimsus: vähemalt 75 000 tonni aastas (68). Nii suur tootmisvõimsus tähendab seda, et Hiina üksinda võiks katta liidu kogutarbimise, mis oli uurimisperioodil hinnanguliselt 35 000 kuni 45 000 tonni. |
| --- | --- |

(100)

HRVs on 15 uurimisaluse toote tootjat. Läbivaatamistaotluses hindasid taotlejad siseinfo (67) põhjal, et Hiinal on märkimisväärne liigne tootmisvõimsus: vähemalt 75 000 tonni aastas (68). Nii suur tootmisvõimsus tähendab seda, et Hiina üksinda võiks katta liidu kogutarbimise, mis oli uurimisperioodil hinnanguliselt 35 000 kuni 45 000 tonni.

67

68

| (101) | Eeltoodu põhjal järeldas komisjon, et Hiina on üks suurimaid peroksosulfaatide tootjaid maailmas ja tal on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida võidakse hõlpsalt liitu eksportida, kui meetmed kehtetuks tunnistataks. |
| --- | --- |

(101)

Eeltoodu põhjal järeldas komisjon, et Hiina on üks suurimaid peroksosulfaatide tootjaid maailmas ja tal on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida võidakse hõlpsalt liitu eksportida, kui meetmed kehtetuks tunnistataks.

| (102) | Pealegi on liidu turg oma suhteliselt suure ulatuse ja stabiilselt kasvava tarbimisega, nagu on välja toodud jaotises 5.2, Hiina eksportivate tootjate jaoks endiselt atraktiivne. |
| --- | --- |

(102)

Pealegi on liidu turg oma suhteliselt suure ulatuse ja stabiilselt kasvava tarbimisega, nagu on välja toodud jaotises 5.2, Hiina eksportivate tootjate jaoks endiselt atraktiivne.

3.4.   Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

| (103) | Eeltoodut silmas pidades leidis komisjon, et esineb dumpingu kordumise tõenäosus, kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda. Eelkõige järgmised asjaolud: Hiina puhul kindlaks tehtud normaalväärtuse tase, koostööd tegevalt tootjalt pärit ja kolmandatesse riikidesse saadetava ekspordi hinnatase, liidu turu atraktiivsus ning märkimisväärse tootmismahu olemasolu HRVs osutavad suurele tõenäosusele, et dumping võib korduda, kui praegused meetmed kehtetuks tunnistataks. |
| --- | --- |

(103)

Eeltoodut silmas pidades leidis komisjon, et esineb dumpingu kordumise tõenäosus, kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda. Eelkõige järgmised asjaolud: Hiina puhul kindlaks tehtud normaalväärtuse tase, koostööd tegevalt tootjalt pärit ja kolmandatesse riikidesse saadetava ekspordi hinnatase, liidu turu atraktiivsus ning märkimisväärse tootmismahu olemasolu HRVs osutavad suurele tõenäosusele, et dumping võib korduda, kui praegused meetmed kehtetuks tunnistataks.

4.   KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

4.1.   Liidu toodang ja liidu tootmisharu

Liidu toodang ja liidu tootmisharu

| (104) | Liidus valmistab peroksosulfaate kaks tootjat. Nende toodang moodustab 100 % liidu kogutoodangust uurimisperioodil. Mõlemad tootjad toetasid läbivaatamistaotlust ja tegid uurimise ajal koostööd. |
| --- | --- |

(104)

Liidus valmistab peroksosulfaate kaks tootjat. Nende toodang moodustab 100 % liidu kogutoodangust uurimisperioodil. Mõlemad tootjad toetasid läbivaatamistaotlust ja tegid uurimise ajal koostööd.

| (105) | Need kaks ettevõtjat moodustavad seega alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses liidu tootmisharu ja neid nimetatakse edaspidi liidu tootmisharuks. |
| --- | --- |

(105)

Need kaks ettevõtjat moodustavad seega alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses liidu tootmisharu ja neid nimetatakse edaspidi liidu tootmisharuks.

4.2.   Sissejuhatav märkus

Sissejuhatav märkus

| (106) | Et kaitsta alusmääruse artikli 19 kohaselt konfidentsiaalsust, esitatakse liidu kahe tootja andmed indekseeritud vormis või vahemikena. |
| --- | --- |

(106)

Et kaitsta alusmääruse artikli 19 kohaselt konfidentsiaalsust, esitatakse liidu kahe tootja andmed indekseeritud vormis või vahemikena.

| (107) | Impordiandmeid analüüsiti CN-koodide tasemel kolme peamise samasuguse toote liigi puhul: ammooniumpersulfaat, naatriumpersulfaat, kaaliumpersulfaat, ning TARIC-koodi tasemel neljanda tooteliigi, peroksümonosulfaadi puhul. Impordianalüüsi täiendati alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud teabega. |
| --- | --- |

(107)

Impordiandmeid analüüsiti CN-koodide tasemel kolme peamise samasuguse toote liigi puhul: ammooniumpersulfaat, naatriumpersulfaat, kaaliumpersulfaat, ning TARIC-koodi tasemel neljanda tooteliigi, peroksümonosulfaadi puhul. Impordianalüüsi täiendati alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud teabega.

4.3.   Tarbimine liidus

Tarbimine liidus

| (108) | Liidu tarbimine määrati kindlaks liidu tootmisharu müügimahu põhjal liidu turul, Eurostatist saadud ning CN- ja TARIC-koodide tasemel arvutatud impordiandmete põhjal. Vajaduse korral müügimahtu kontrolliti ning ajakohastati võrreldes liidu tootjatelt saadud ja õigeks tunnistatud teabega. |
| --- | --- |

(108)

Liidu tarbimine määrati kindlaks liidu tootmisharu müügimahu põhjal liidu turul, Eurostatist saadud ning CN- ja TARIC-koodide tasemel arvutatud impordiandmete põhjal. Vajaduse korral müügimahtu kontrolliti ning ajakohastati võrreldes liidu tootjatelt saadud ja õigeks tunnistatud teabega.

| (109) | Vaatlusalusel perioodil muutus liidu tarbimine järgmiselt:

  Tabel 2


  Tarbimine | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 37 000 – 43 000 | 37 000 – 43 000 | 37 000 – 43 000 | 37 000 – 43 000 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 100 | 106 | 108 |
| Allikad: küsimustiku vastused, Eurostat, artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas. |

(109)

Vaatlusalusel perioodil muutus liidu tarbimine järgmiselt:

Tabel 2

Tabel 2

Tarbimine

Tarbimine

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tarbimine (tonnides)

37 000 – 43 000

37 000 – 43 000

37 000 – 43 000

37 000 – 43 000

Indeks (2009 = 100)

Indeks (2009 = 100)

100

100

106

108

Allikad: küsimustiku vastused, Eurostat, artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

Allikad:

| (110) | Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 8 %. |
| --- | --- |

(110)

Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 8 %.

4.4.   HRVst liitu suunduv import

HRVst liitu suunduv import

4.4.1.   Maht ja turuosa

Maht ja turuosa

| (111) | Nagu on osutatud põhjenduses 95, pärineb peaaegu kogu HRVst tulev import ühestainsast äriühingust, mille puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei tuvastatud. Arvestades asjaolu, et meetmetega kaetud import ei ole märkimisväärne (alla 1 % turuosast), leidis komisjon, et hinnad ei olnud tüüpilised. Sellest tulenevalt järeldas komisjon, et dumpinguhinnaga müüdud importtoodete hindade arengut ei saa analüüsida. Samal põhjusel polnud võimalik arvutada nende hindade allalöömist. |
| --- | --- |

(111)

Nagu on osutatud põhjenduses 95, pärineb peaaegu kogu HRVst tulev import ühestainsast äriühingust, mille puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei tuvastatud. Arvestades asjaolu, et meetmetega kaetud import ei ole märkimisväärne (alla 1 % turuosast), leidis komisjon, et hinnad ei olnud tüüpilised. Sellest tulenevalt järeldas komisjon, et dumpinguhinnaga müüdud importtoodete hindade arengut ei saa analüüsida. Samal põhjusel polnud võimalik arvutada nende hindade allalöömist.

4.5.   Muudest kolmandatest riikidest pärit import

Muudest kolmandatest riikidest pärit import

| (112) | Muudest riikidest pärit, aga ka Hiinast dumpinguta müüdud impordi maht, hinnad ja turuosa vaatlusalusel perioodil on näha allolevas tabelis. Nagu on selgitatud põhjenduses 106, on konfidentsiaalsusnõuete tõttu turuosa näitajad ja Hiinast pärit dumpinguta müüdud impordi mahud avaldatud indekseerituna.

  Tabel 3


  Muudest kolmandatest riikidest pärit import ja dumpinguta import Hiinast | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina |
| Impordi maht (tonnides) | 3 000 – 3 500 | 2 500 – 3 000 | 3 500 – 4 000 | 4 000 – 4 500 |
| Dumpinguta müüdud impordi maht

  Indeks (2015 = 100) | 100 | 84 | 114 | 135 |
| Hind (eurodes tonni kohta) | 1 100 – 1 300 | 1 100 – 1 200 | 1 000 – 1 100 | 1 000 – 1 100 |
| Turuosa

  Indeks (2015 = 100) | 100 | 84 | 108 | 125 |
| Türgi |
| Impordi maht (tonnides) | 2 328 | 2 522 | 2 008 | 2 303 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 108 | 86 | 99 |
| Hind (eurodes tonni kohta) | 1 177 | 1 216 | 1 240 | 1 344 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 103 | 105 | 114 |
| Turuosa

  Indeks | 100 | 108 | 82 | 92 |
| Ameerika Ühendriigid |
| Impordi maht (tonnides) | 4 520 | 4 828 | 5 019 | 5 364 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 107 | 111 | 119 |
| Hind (eurodes tonni kohta) | 1 104 | 1 588 | 1 204 | 1 275 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 144 | 109 | 116 |
| Turuosa

  Indeks | 100 | 107 | 105 | 110 |
| India |
| Impordi maht (tonnides) | 934 | 956 | 1 299 | 1 668 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 102 | 139 | 179 |
| Hind (eurodes tonni kohta) | 1 537 | 1 514 | 1 487 | 1 545 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 99 | 97 | 101 |
| Turuosa

  Indeks | 100 | 102 | 132 | 165 |
| Muud kolmandad riigid |
| Impordi maht (tonnides) | 819 | 1 042 | 1 223 | 1 088 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 127 | 149 | 133 |
| Hind (eurodes tonni kohta) | 1 148 | 1 397 | 1 305 | 1 411 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 122 | 114 | 123 |
| Turuosa

  Indeks | 100 | 127 | 141 | 123 |
| Kolmandad riigid kokku |
| Impordi maht (tonnides) | 9 000 – 12 000 | 10 000 – 13 000 | 11 000 – 14 000 | 12 000 – 15 000 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 102 | 112 | 125 |
| Hind (eurodes tonni kohta) | 1 000 – 1 200 | 1 200 – 1 400 | 1 200 – 1 400 | 1 200 – 1 400 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 117 | 102 | 106 |
| Turuosa

  Indeks | 100 | 102 | 106 | 116 |
| Allikad: Eurostat, artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas. |

(112)

Muudest riikidest pärit, aga ka Hiinast dumpinguta müüdud impordi maht, hinnad ja turuosa vaatlusalusel perioodil on näha allolevas tabelis. Nagu on selgitatud põhjenduses 106, on konfidentsiaalsusnõuete tõttu turuosa näitajad ja Hiinast pärit dumpinguta müüdud impordi mahud avaldatud indekseerituna.

Tabel 3

Tabel 3

Muudest kolmandatest riikidest pärit import ja dumpinguta import Hiinast

Muudest kolmandatest riikidest pärit import ja dumpinguta import Hiinast

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Hiina

Hiina

Impordi maht (tonnides)

3 000 – 3 500

2 500 – 3 000

3 500 – 4 000

4 000 – 4 500

Dumpinguta müüdud impordi maht

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

84

114

135

Hind (eurodes tonni kohta)

1 100 – 1 300

1 100 – 1 200

1 000 – 1 100

1 000 – 1 100

Turuosa

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

84

108

125

Türgi

Türgi

Impordi maht (tonnides)

2 328

2 522

2 008

2 303

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

108

86

99

Hind (eurodes tonni kohta)

1 177

1 216

1 240

1 344

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

103

105

114

Turuosa

Indeks

Indeks

100

108

82

92

Ameerika Ühendriigid

Ameerika Ühendriigid

Impordi maht (tonnides)

4 520

4 828

5 019

5 364

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

107

111

119

Hind (eurodes tonni kohta)

1 104

1 588

1 204

1 275

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

144

109

116

Turuosa

Indeks

Indeks

100

107

105

110

India

India

Impordi maht (tonnides)

934

956

1 299

1 668

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

102

139

179

Hind (eurodes tonni kohta)

1 537

1 514

1 487

1 545

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

99

97

101

Turuosa

Indeks

Indeks

100

102

132

165

Muud kolmandad riigid

Muud kolmandad riigid

Impordi maht (tonnides)

819

1 042

1 223

1 088

Indeks (2009 = 100)

Indeks (2009 = 100)

100

127

149

133

Hind (eurodes tonni kohta)

1 148

1 397

1 305

1 411

Indeks (2009 = 100)

Indeks (2009 = 100)

100

122

114

123

Turuosa

Indeks

Indeks

100

127

141

123

Kolmandad riigid kokku

Kolmandad riigid kokku

Impordi maht (tonnides)

9 000 – 12 000

10 000 – 13 000

11 000 – 14 000

12 000 – 15 000

Indeks (2009 = 100)

Indeks (2009 = 100)

100

102

112

125

Hind (eurodes tonni kohta)

1 000 – 1 200

1 200 – 1 400

1 200 – 1 400

1 200 – 1 400

Indeks (2009 = 100)

Indeks (2009 = 100)

100

117

102

106

Turuosa

Indeks

Indeks

100

102

106

116

Allikad: Eurostat, artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

Allikad:

| (113) | Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi (sealhulgas Hiinast pärit dumpinguta müüdud impordi) maht liidu turul kasvas vaatlusalusel perioodil umbes 25 % ja keskmine hind kerkis samal perioodil ligikaudu 6 %. Ka muudest kolmandatest riikidest pärit impordi (sealhulgas Hiinast pärit dumpinguta müüdud impordi) turuosa suurenes samal perioodil umbes 16 %. Samal ajal tõstis liidu tootmisharu oma hindu keskmiselt 5 %, nagu märgitakse põhjenduses 124. |
| --- | --- |

(113)

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi (sealhulgas Hiinast pärit dumpinguta müüdud impordi) maht liidu turul kasvas vaatlusalusel perioodil umbes 25 % ja keskmine hind kerkis samal perioodil ligikaudu 6 %. Ka muudest kolmandatest riikidest pärit impordi (sealhulgas Hiinast pärit dumpinguta müüdud impordi) turuosa suurenes samal perioodil umbes 16 %. Samal ajal tõstis liidu tootmisharu oma hindu keskmiselt 5 %, nagu märgitakse põhjenduses 124.

4.6.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

| (114) | Alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmas dumpinguhinnaga müüdud impordiga liidu tootmisharule kaasnevate mõjude uuring kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majandustegurite ja -näitajate hindamist vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(114)

Alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmas dumpinguhinnaga müüdud impordiga liidu tootmisharule kaasnevate mõjude uuring kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majandustegurite ja -näitajate hindamist vaatlusalusel perioodil.

4.6.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (115) | Liidu tootmisharu toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

  Tabel 4 | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 30 000 – 40 000 | 30 000 – 40 000 | 30 000 – 40 000 | 30 000 – 40 000 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 100 | 104 | 101 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 40 000 – 45 000 | 40 000 – 45 000 | 40 000 – 45 000 | 40 000 – 45 000 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 104 | 103 | 103 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (protsentides) | 80–90 | 80–90 | 80–90 | 80–90 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 96 | 101 | 99 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(115)

Liidu tootmisharu toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

Tabel 4

Tabel 4

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

30 000 – 40 000

30 000 – 40 000

30 000 – 40 000

30 000 – 40 000

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

100

104

101

Tootmisvõimsus (tonnides)

40 000 – 45 000

40 000 – 45 000

40 000 – 45 000

40 000 – 45 000

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

104

103

103

Tootmisvõimsuse rakendamine (protsentides)

80–90

80–90

80–90

80–90

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

96

101

99

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (116) | Sellest järeldub, et tootmisvõimsus suurenes veidi (2–4 %), aga tootmismaht ja tootmisvõimsuse rakendamine püsisid stabiilsena. |
| --- | --- |

(116)

Sellest järeldub, et tootmisvõimsus suurenes veidi (2–4 %), aga tootmismaht ja tootmisvõimsuse rakendamine püsisid stabiilsena.

4.6.2.   Müügimaht ja turuosa liidus

Müügimaht ja turuosa liidus

| (117) | Vaatlusalusel perioodil muutus liidu tootmisharu müük liidus järgmiselt:

  Tabel 5 | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul (tonnides) | 20 000 – 30 000 | 20 000 – 30 000 | 20 000 – 30 000 | 20 000 – 30 000 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 99 | 103 | 101 |
| Turuosa

  Indeks (2015 = 100) | 100 | 99 | 98 | 93 |
| Allikad: küsimustiku vastused, Eurostat, artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas. |

(117)

Vaatlusalusel perioodil muutus liidu tootmisharu müük liidus järgmiselt:

Tabel 5

Tabel 5

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügimaht liidu turul (tonnides)

20 000 – 30 000

20 000 – 30 000

20 000 – 30 000

20 000 – 30 000

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

99

103

101

Turuosa

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

99

98

93

Allikad: küsimustiku vastused, Eurostat, artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

Allikad:

| (118) | Liidu tootmisharu müük liidu turul jäi vaatlusalusel perioodil stabiilseks. Ometi kaotas liidu tootmisharu samal perioodil järk-järgult turuosa 7 % ulatuses, samal ajal kui liidu tarbimine suurenes 8 %. |
| --- | --- |

(118)

Liidu tootmisharu müük liidu turul jäi vaatlusalusel perioodil stabiilseks. Ometi kaotas liidu tootmisharu samal perioodil järk-järgult turuosa 7 % ulatuses, samal ajal kui liidu tarbimine suurenes 8 %.

4.6.3.   Tööhõive ja tööviljakus

Tööhõive ja tööviljakus

| (119) | Vaatlusalusel perioodil muutusid tööhõive tase ja tööviljakus liidu tootmisharus järgmiselt:

  Tabel 6 | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate indeks (2015 = 100) | 100 | 103 | 102 | 103 |
| Tööviljakuse indeks (2015 = 100) | 100 | 97 | 102 | 99 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(119)

Vaatlusalusel perioodil muutusid tööhõive tase ja tööviljakus liidu tootmisharus järgmiselt:

Tabel 6

Tabel 6

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Töötajate indeks (2015 = 100)

Töötajate indeks (2015 = 100)

100

103

102

103

Tööviljakuse indeks (2015 = 100)

Tööviljakuse indeks (2015 = 100)

100

97

102

99

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (120) | Tööhõive paranes kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, kasvades 3 %. Liidu tootmisharu töötajate tööviljakus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, jäi vaatlusalusel perioodil stabiilseks. See on osaliselt tingitud liidu tootmisharu varasemate aastate jõupingutustest reageerida HRVst pärit dumpinguga impordist tekkinud survele ja juba kasvava tööviljakuse küündimisele kõrgele tasemele enne vaatlusalust perioodi. |
| --- | --- |

(120)

Tööhõive paranes kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, kasvades 3 %. Liidu tootmisharu töötajate tööviljakus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, jäi vaatlusalusel perioodil stabiilseks. See on osaliselt tingitud liidu tootmisharu varasemate aastate jõupingutustest reageerida HRVst pärit dumpinguga impordist tekkinud survele ja juba kasvava tööviljakuse küündimisele kõrgele tasemele enne vaatlusalust perioodi.

4.6.4.   Kasv

Kasv

| (121) | Tarbimine liidus kasvas vaatlusalusel perioodil 8 %. Sellegipoolest ei suutnud liidu tootmisharu sellest väikesest tarbimise kasvust kasu lõigata, sest kaotas vaatlusalusel perioodil endiselt oma turuosa. |
| --- | --- |

(121)

Tarbimine liidus kasvas vaatlusalusel perioodil 8 %. Sellegipoolest ei suutnud liidu tootmisharu sellest väikesest tarbimise kasvust kasu lõigata, sest kaotas vaatlusalusel perioodil endiselt oma turuosa.

4.6.5.   Varud

Varud

| (122) | Vaatlusalusel perioodil muutusid valimisse kaasatud liidu tootjate varud järgmiselt:

  Tabel 7 | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (tonnides) | 2 000 – 3 000 | 2 000 – 3 000 | 2 000 – 3 000 | 2 000 – 3 000 |
| Indeks (2015 = 100) | 100 | 113 | 101 | 108 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(122)

Vaatlusalusel perioodil muutusid valimisse kaasatud liidu tootjate varud järgmiselt:

Tabel 7

Tabel 7

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Varud (tonnides)

2 000 – 3 000

2 000 – 3 000

2 000 – 3 000

2 000 – 3 000

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

113

101

108

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (123) | Ehkki liidu tootmisharu lõppvarud suurenesid 2015. aasta ja uurimisperioodi vahel märkimisväärselt, on see tõus tootmistaseme suhtes võrdlemisi väike. |
| --- | --- |

(123)

Ehkki liidu tootmisharu lõppvarud suurenesid 2015. aasta ja uurimisperioodi vahel märkimisväärselt, on see tõus tootmistaseme suhtes võrdlemisi väike.

4.6.6.   Keskmised ühiku müügihinnad liidus ja tootmiskulud

Keskmised ühiku müügihinnad liidus ja tootmiskulud

| (124) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidu sõltumatutele klientidele ja ühikukulu muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

  Tabel 8 | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidus

  Indeks (2015 = 100) | 100 | 101 | 101 | 105 |
| Ühiku tootmiskulu

  Indeks (2015 = 100) | 100 | 102 | 99 | 104 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(124)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidu sõltumatutele klientidele ja ühikukulu muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

Tabel 8

Tabel 8

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidus

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

101

101

105

Ühiku tootmiskulu

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

102

99

104

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (125) | Liidu tootmisharu kulud kasvasid vaatlusaluse perioodi jooksul 3–5 %. Samal ajal kerkisid selle toodete hinnad 4–6 %, nii et liidu tootmisharu suutis hinnatõusu arvelt kulude kasvu katta. |
| --- | --- |

(125)

Liidu tootmisharu kulud kasvasid vaatlusaluse perioodi jooksul 3–5 %. Samal ajal kerkisid selle toodete hinnad 4–6 %, nii et liidu tootmisharu suutis hinnatõusu arvelt kulude kasvu katta.

4.6.7.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime ja töötasud

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime ja töötasud

Tabel 9

Tabel 9

| | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kasumlikkus

  Indeks (2015 = 100) | 100 | 86 | 123 | 110 |
| Rahavoog

  Indeks (2015 = 100) | 100 | 79 | 117 | 103 |
| Investeeringud

  Indeks (2015 = 100) | 100 | 60 | 91 | 99 |
| Investeeringutasuvus

  Indeks (2015 = 100) | 100 | 88 | 128 | 110 |
| Iga-aastased tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

  Indeks (2015 = 100) | 100 | 97 | 102 | 103 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Kasumlikkus

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

86

123

110

Rahavoog

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

79

117

103

Investeeringud

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

60

91

99

Investeeringutasuvus

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

88

128

110

Iga-aastased tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

Indeks (2015 = 100)

Indeks (2015 = 100)

100

97

102

103

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (126) | Et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, esitas komisjon liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Vaatlusalusel perioodil kõikus liidu tootmisharu kasumlikkus oma madalaima punkti (6–8 % 2016. aastal) ja kõrgeima punkti (8–10 % 2017. aastal) vahel ning jäi alla esialgsel uurimisel kavandatud kasumile (12,0 %). |
| --- | --- |

(126)

Et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, esitas komisjon liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Vaatlusalusel perioodil kõikus liidu tootmisharu kasumlikkus oma madalaima punkti (6–8 % 2016. aastal) ja kõrgeima punkti (8–10 % 2017. aastal) vahel ning jäi alla esialgsel uurimisel kavandatud kasumile (12,0 %).

| (127) | Vaatlusalusel perioodil kasvas liidu tootmisharu rahavoog 3 %, samal ajal kui investeeringute tase püsis stabiilsena. |
| --- | --- |

(127)

Vaatlusalusel perioodil kasvas liidu tootmisharu rahavoog 3 %, samal ajal kui investeeringute tase püsis stabiilsena.

| (128) | 2015. aasta ja uurimisperioodi vahel kasvas investeeringutasuvus, st kasumis väljendatud protsent investeeringute bilansilisest netoväärtusest, 10 %. Sama perioodi jooksul keskmine töötasu kasvas veidi, järgides sama suundumust mis ühiku tootmiskulu. |
| --- | --- |

(128)

2015. aasta ja uurimisperioodi vahel kasvas investeeringutasuvus, st kasumis väljendatud protsent investeeringute bilansilisest netoväärtusest, 10 %. Sama perioodi jooksul keskmine töötasu kasvas veidi, järgides sama suundumust mis ühiku tootmiskulu.

4.6.8.   Dumpingu ulatus ja varasema dumpingu mõjust taastumine

Dumpingu ulatus ja varasema dumpingu mõjust taastumine

| (129) | Nagu eespool selgitatud, ei toimunud vaatlusalusel perioodil HRVst dumpinguhinnaga importi ja seetõttu ei saanud dumpingumarginaali ulatust hinnata. |
| --- | --- |

(129)

Nagu eespool selgitatud, ei toimunud vaatlusalusel perioodil HRVst dumpinguhinnaga importi ja seetõttu ei saanud dumpingumarginaali ulatust hinnata.

| (130) | Vaatlusaluse perioodi jooksul ilmutas liidu tootmisharu varasema dumpingu mõjust taastumise märke. Liidu tootmine, tootmisvõimsuse rakendamine, müük ja investeeringud püsisid stabiilsena, samal ajal kui rahavoog ja investeeringutasuvus arenesid positiivselt. Vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukord isegi paranes veidi. Seega, isegi kui müügimaht ei järginud liidu turul valitsevat nõudluse kasvu, sest müük jäi vaatlusalusel perioodil stabiilseks, jõudis komisjon järeldusele, et liidu tootmisharu paranes varasemast dumpingust. |
| --- | --- |

(130)

Vaatlusaluse perioodi jooksul ilmutas liidu tootmisharu varasema dumpingu mõjust taastumise märke. Liidu tootmine, tootmisvõimsuse rakendamine, müük ja investeeringud püsisid stabiilsena, samal ajal kui rahavoog ja investeeringutasuvus arenesid positiivselt. Vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukord isegi paranes veidi. Seega, isegi kui müügimaht ei järginud liidu turul valitsevat nõudluse kasvu, sest müük jäi vaatlusalusel perioodil stabiilseks, jõudis komisjon järeldusele, et liidu tootmisharu paranes varasemast dumpingust.

4.7.   Kokkuvõte

Kokkuvõte

| (131) | Vaatlusalusel perioodil paranes liidu tootmisharu olukord. Enamik kahjunäitajaid näitas positiivset või stabiilset suundumust. Asjaolu, et liidu tootmisharu sai meetmetest kasu, selgitatakse muu hulgas kõrge tootmisvõimsuse rakendamise tasemega ning kassavoo ja investeeringutasuvuse kasvuga. HRV import liidu turul pärineb ainsalt Hiina tootjalt, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei tuvastatud. Eelöeldut arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu ei kandnud uurimisperioodil olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(131)

Vaatlusalusel perioodil paranes liidu tootmisharu olukord. Enamik kahjunäitajaid näitas positiivset või stabiilset suundumust. Asjaolu, et liidu tootmisharu sai meetmetest kasu, selgitatakse muu hulgas kõrge tootmisvõimsuse rakendamise tasemega ning kassavoo ja investeeringutasuvuse kasvuga. HRV import liidu turul pärineb ainsalt Hiina tootjalt, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei tuvastatud. Eelöeldut arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu ei kandnud uurimisperioodil olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

5.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (132) | Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrollis komisjon järgmiseks olulise kahju kordumise tõenäosust, juhul kui HRV-vastastel meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(132)

Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrollis komisjon järgmiseks olulise kahju kordumise tõenäosust, juhul kui HRV-vastastel meetmetel lastakse aeguda.

| (133) | Analüüsiti järgmisi elemente: HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, liidu turu atraktiivsus, muu hulgas kaalutlused peroksosulfaatide suhtes rakendatavate dumpinguvastaste või tasakaalustavate meetmete olemasolu kohta muudes kolmandates riikides, Hiina eksportivate tootjate hinnakäitumine muude kolmandate riikide turgudel ja mõju liidu tootmisharu olukorrale. |
| --- | --- |

(133)

Analüüsiti järgmisi elemente: HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, liidu turu atraktiivsus, muu hulgas kaalutlused peroksosulfaatide suhtes rakendatavate dumpinguvastaste või tasakaalustavate meetmete olemasolu kohta muudes kolmandates riikides, Hiina eksportivate tootjate hinnakäitumine muude kolmandate riikide turgudel ja mõju liidu tootmisharu olukorrale.

5.1.   HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

| (134) | HRV on ülekaalukalt kõige suurem uurimisaluse toote ülemaailmne eksportija. Tuginedes läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ekspordi koguväärtusele, oli Euroopa Liit HRV kolmas kõige olulisem eksporditurg (69). |
| --- | --- |

(134)

HRV on ülekaalukalt kõige suurem uurimisaluse toote ülemaailmne eksportija. Tuginedes läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ekspordi koguväärtusele, oli Euroopa Liit HRV kolmas kõige olulisem eksporditurg (69).

69

| (135) | Nagu eespool põhjendustes 100–101 selgitatud, on HRV tootjatel oluline tootmisvõimsus ja seega hinnanguliselt märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mis ületas uurimisperioodil suurelt liidu kogutarbimist. |
| --- | --- |

(135)

Nagu eespool põhjendustes 100–101 selgitatud, on HRV tootjatel oluline tootmisvõimsus ja seega hinnanguliselt märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mis ületas uurimisperioodil suurelt liidu kogutarbimist.

5.2.   Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (136) | Liidu turg on suurim uurimisaluse toote importija terves maailmas (70). Pealegi, nagu on näidatud eespool tabelis 1, suurenes asjaomase toote tarbimine liidus 2015. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 8 %. See näitab, et liidu tarbimine on jätkuvalt suur ja kasvab. Oma suhteliselt suure ulatuse ja stabiilselt kasvava tarbimisega on liidu turg Hiina eksportivate tootjate jaoks endiselt atraktiivne. |
| --- | --- |

(136)

Liidu turg on suurim uurimisaluse toote importija terves maailmas (70). Pealegi, nagu on näidatud eespool tabelis 1, suurenes asjaomase toote tarbimine liidus 2015. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 8 %. See näitab, et liidu tarbimine on jätkuvalt suur ja kasvab. Oma suhteliselt suure ulatuse ja stabiilselt kasvava tarbimisega on liidu turg Hiina eksportivate tootjate jaoks endiselt atraktiivne.

70

| (137) | Lisaks kohaldatakse uurimisaluse toote ekspordi puhul kolmandatesse riikidesse, nagu USAsse ja Indiasse, kaubanduse kaitsemeetmeid, mis muudavad Hiina eksportivate tootjate jaoks eksportimise nendele turgudele raskemaks ning teevad veelgi atraktiivsemaks liidu turu, kuhu see eksport võidakse ümber suunata. |
| --- | --- |

(137)

Lisaks kohaldatakse uurimisaluse toote ekspordi puhul kolmandatesse riikidesse, nagu USAsse ja Indiasse, kaubanduse kaitsemeetmeid, mis muudavad Hiina eksportivate tootjate jaoks eksportimise nendele turgudele raskemaks ning teevad veelgi atraktiivsemaks liidu turu, kuhu see eksport võidakse ümber suunata.

5.3.   Hiina eksportivate tootjate hinnadünaamika

Hiina eksportivate tootjate hinnadünaamika

| (138) | Veel üks asjaolu, mis tõestab liidu turu atraktiivsust, on Hiina eksportivate tootjate hinnakujundusstrateegia. Sellega seoses võrreldi analüüsi korras liidu tootjate müügihindu ja koostööd tegeva Hiina tootja kolmandatele riikidele müüdava toote tehasehindu CIF-tasandil, lisades transpordi- ja kindlustuskulud liitu müümisel ning korrigeerides summat impordijärgsete kulude ja kokkuleppeliste tollimaksudega. Need arvutused näitasid, et Hiina ekspordihinnad on 26 % madalamad kui liidu tootjate müügihinnad, kui neid võrrelda samal tasandil. Samasugune analüüs tehti kõikide Hiina kolmandatesse riikidesse (välja arvatud liitu) müüdava kauba ekspordihindade põhjal, nagu on esitatud Globe Trade Atlases. Need arvutused näitasid, et Hiina ekspordihinnad on 18 % madalamad kui liidu tootjate müügihinnad, kui neid võrrelda samal tasandil. Seega võib põhjendatult eeldada, et juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, siseneb Hiina import liidu turule liidu tootmisharu hindadest madalamate hindadega. |
| --- | --- |

(138)

Veel üks asjaolu, mis tõestab liidu turu atraktiivsust, on Hiina eksportivate tootjate hinnakujundusstrateegia. Sellega seoses võrreldi analüüsi korras liidu tootjate müügihindu ja koostööd tegeva Hiina tootja kolmandatele riikidele müüdava toote tehasehindu CIF-tasandil, lisades transpordi- ja kindlustuskulud liitu müümisel ning korrigeerides summat impordijärgsete kulude ja kokkuleppeliste tollimaksudega. Need arvutused näitasid, et Hiina ekspordihinnad on 26 % madalamad kui liidu tootjate müügihinnad, kui neid võrrelda samal tasandil. Samasugune analüüs tehti kõikide Hiina kolmandatesse riikidesse (välja arvatud liitu) müüdava kauba ekspordihindade põhjal, nagu on esitatud Globe Trade Atlases. Need arvutused näitasid, et Hiina ekspordihinnad on 18 % madalamad kui liidu tootjate müügihinnad, kui neid võrrelda samal tasandil. Seega võib põhjendatult eeldada, et juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, siseneb Hiina import liidu turule liidu tootmisharu hindadest madalamate hindadega.

| (139) | Arvestades HRV suurt vaba tootmisvõimsust, liidu turu atraktiivsust ja Hiina eksportivate tootjate hinnadünaamikat, nagu kokku võetud põhjendustes 134–138, on tõenäoline, et juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, on märkimisväärsed madala hinnaga peroksosulfaatide kogused liidus müügiks või sinna ümbersuunamiseks kättesaadavad juba lähiajal. |
| --- | --- |

(139)

Arvestades HRV suurt vaba tootmisvõimsust, liidu turu atraktiivsust ja Hiina eksportivate tootjate hinnadünaamikat, nagu kokku võetud põhjendustes 134–138, on tõenäoline, et juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, on märkimisväärsed madala hinnaga peroksosulfaatide kogused liidus müügiks või sinna ümbersuunamiseks kättesaadavad juba lähiajal.

| (140) | Sellest tulenevalt kaotab liidu tootmisharu, mis praegu suudab rahuldada liidu nõudlust, liidu turul tõenäoliselt nii müügimahu kui ka turuosa. |
| --- | --- |

(140)

Sellest tulenevalt kaotab liidu tootmisharu, mis praegu suudab rahuldada liidu nõudlust, liidu turul tõenäoliselt nii müügimahu kui ka turuosa.

5.4.   Mõju liidu tootmisharule

Mõju liidu tootmisharule

| (141) | Et hinnata võimalikku mõju liidu tootmisharule, juhul kui meetmetel lastakse aeguda, analüüsis komisjon, mis võib liidu tootmisharu müügihindade, müügimahu ja kasumlikkusega juhtuda, kui madala hinnaga Hiina import siseneb liidu turule märkimisväärsetes mahtudes. |
| --- | --- |

(141)

Et hinnata võimalikku mõju liidu tootmisharule, juhul kui meetmetel lastakse aeguda, analüüsis komisjon, mis võib liidu tootmisharu müügihindade, müügimahu ja kasumlikkusega juhtuda, kui madala hinnaga Hiina import siseneb liidu turule märkimisväärsetes mahtudes.

| (142) | Sellega seoses tuletatakse meelde, et kui meetmed aegusid perioodil 2002–2007, siis Hiina dumpinguhindadega eksport kasvas hüppeliselt 200 tonnilt 2001. aastal kuni peaaegu 9 000 tonnile 2006. aastal, mis viis liidu tootmisharus hinnalanguse, turuosa kaotuse ja kasumlikkuse märkimisväärse vähenemiseni. |
| --- | --- |

(142)

Sellega seoses tuletatakse meelde, et kui meetmed aegusid perioodil 2002–2007, siis Hiina dumpinguhindadega eksport kasvas hüppeliselt 200 tonnilt 2001. aastal kuni peaaegu 9 000 tonnile 2006. aastal, mis viis liidu tootmisharus hinnalanguse, turuosa kaotuse ja kasumlikkuse märkimisväärse vähenemiseni.

| (143) | Liidu tootmisharu varasema kogemuse ja praeguse konkurentsiolukorra põhjal uuris komisjon, kuidas tõenäoliselt mõjutab kahjunäitajaid see, kui meetmetel lastakse aeguda. Seetõttu viis komisjon läbi simulatsiooni järgmiste eelduste alusel:






  a) | Müügimahtude hinnanguline muutumine põhines mahtude varasema suurenemise (kui meetmed aegusid esimest korda, st kui Hiina dumpinguhinnaga import jõudis 2006. aastal 9 000 tonnini) ja liidu tootmisharu tooteliigi praeguse konkurentsiolukorra kombinatsioonil, võttes arvesse liidu tootmisharu konkurentsieeliseid mitmesuguste tooteliikide suhtes (näiteks parem kvaliteet või lühemad täitmisajad) ja asjaolu, et suurenenud import ei võta turuosa ära mitte ainult liidu tootmisharult, vaid ka teistelt kolmandatelt riikidelt. |
| --- | --- | --- |

(143)

Liidu tootmisharu varasema kogemuse ja praeguse konkurentsiolukorra põhjal uuris komisjon, kuidas tõenäoliselt mõjutab kahjunäitajaid see, kui meetmetel lastakse aeguda. Seetõttu viis komisjon läbi simulatsiooni järgmiste eelduste alusel:

a)

Müügimahtude hinnanguline muutumine põhines mahtude varasema suurenemise (kui meetmed aegusid esimest korda, st kui Hiina dumpinguhinnaga import jõudis 2006. aastal 9 000 tonnini) ja liidu tootmisharu tooteliigi praeguse konkurentsiolukorra kombinatsioonil, võttes arvesse liidu tootmisharu konkurentsieeliseid mitmesuguste tooteliikide suhtes (näiteks parem kvaliteet või lühemad täitmisajad) ja asjaolu, et suurenenud import ei võta turuosa ära mitte ainult liidu tootmisharult, vaid ka teistelt kolmandatelt riikidelt.

| b) | Liidu tootmisharu hindade eeldatav liikumine põhineb liitu eksporditava Hiina toote teadaolevatel hindadel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, millest lahutatakse eespool põhjenduses 99 täheldatud hinnataseme erinevuste osa, võttes arvesse mitmesuguseid tooteliike. |
| --- | --- |

b)

Liidu tootmisharu hindade eeldatav liikumine põhineb liitu eksporditava Hiina toote teadaolevatel hindadel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, millest lahutatakse eespool põhjenduses 99 täheldatud hinnataseme erinevuste osa, võttes arvesse mitmesuguseid tooteliike.

| c) | Et kasumlikkuse näitajad ümber arvutada, kohaldati seejärel tulemuseks saadud eelarvestatud tulu liidu tootmisharu kohapeal kontrollitud kulustruktuurile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

c)

Et kasumlikkuse näitajad ümber arvutada, kohaldati seejärel tulemuseks saadud eelarvestatud tulu liidu tootmisharu kohapeal kontrollitud kulustruktuurile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (144) | Simulatsioon näitas, et meetmete aegumise tulemusel väheneb liidu tootmisharu müügimaht ühe aasta pärast umbes 13 % ja kahe aasta pärast 20 % ning samuti langeb liidu tootmisharu müügihind ligikaudu 15 %. Selle tagajärjel võivad kasumlikkuse näitajad muutuda praeguselt tasemelt olukorrani, mil liidu tootmisharu on ühe aasta pärast võimalikus kahjumis ja kahe aasta pärast kindlas kahjumis. |
| --- | --- |

(144)

Simulatsioon näitas, et meetmete aegumise tulemusel väheneb liidu tootmisharu müügimaht ühe aasta pärast umbes 13 % ja kahe aasta pärast 20 % ning samuti langeb liidu tootmisharu müügihind ligikaudu 15 %. Selle tagajärjel võivad kasumlikkuse näitajad muutuda praeguselt tasemelt olukorrani, mil liidu tootmisharu on ühe aasta pärast võimalikus kahjumis ja kahe aasta pärast kindlas kahjumis.

5.5.   Kokkuvõte

Kokkuvõte

| (145) | Ülaltoodule tuginedes järeldas komisjon, et HRVst pärit impordi suhtes kehtestatud meetmete kehtetuks tunnistamine tooks liidu tootmisharule tõenäoliselt kaasa olulise kahju kordumise lühikese aja jooksul. |
| --- | --- |

(145)

Ülaltoodule tuginedes järeldas komisjon, et HRVst pärit impordi suhtes kehtestatud meetmete kehtetuks tunnistamine tooks liidu tootmisharule tõenäoliselt kaasa olulise kahju kordumise lühikese aja jooksul.

6.   LIIDU TOOTMISHARU HUVID

LIIDU TOOTMISHARU HUVID

| (146) | Eespool põhjenduses 144 järeldati, et juhul kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, siis on tõenäoline, et liidu tootmisharu seisund halveneb tunduvalt. Seetõttu saaks liidu tootmisharu meetmete jätkumisest kasu, kuna liidu tootjad suudaksid säilitada oma müügimahtu, turuosa, kasumlikkust ja üldist positiivset majandusolukorda. Vastupidisel juhul ohustaks meetmete mittejätkumine oluliselt liidu tootmisharu elujõulisust, kuna on põhjust eeldada, et Hiina import suunatakse liidu turule ümber dumpinguhindadega ja märkimisväärses mahus, mis põhjustaks kahju kordumise. |
| --- | --- |

(146)

Eespool põhjenduses 144 järeldati, et juhul kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, siis on tõenäoline, et liidu tootmisharu seisund halveneb tunduvalt. Seetõttu saaks liidu tootmisharu meetmete jätkumisest kasu, kuna liidu tootjad suudaksid säilitada oma müügimahtu, turuosa, kasumlikkust ja üldist positiivset majandusolukorda. Vastupidisel juhul ohustaks meetmete mittejätkumine oluliselt liidu tootmisharu elujõulisust, kuna on põhjust eeldada, et Hiina import suunatakse liidu turule ümber dumpinguhindadega ja märkimisväärses mahus, mis põhjustaks kahju kordumise.

7.   KASUTAJATE HUVID

KASUTAJATE HUVID

| (147) | Mitte ükski kasutaja, kellega ühendust võeti, ei saatnud küsimustikule vastuseid. Siiski esitas üks kasutaja, Wacker Chemie AG, väite, milles ta märkis, et meetmed tuleks lõpetada ja seda mitmel põhjusel, mida käsitletakse allpool. |
| --- | --- |

(147)

Mitte ükski kasutaja, kellega ühendust võeti, ei saatnud küsimustikule vastuseid. Siiski esitas üks kasutaja, Wacker Chemie AG, väite, milles ta märkis, et meetmed tuleks lõpetada ja seda mitmel põhjusel, mida käsitletakse allpool.

| (148) | Esiteks väitis kasutaja, et liidu tootmisharu areng oli vaatamata märkimisväärsele impordile Hiinast ja suurtele impordimahtudele muudest allikatest võrreldavate või tihti isegi madalamate hindadega positiivne. Seepärast peaks liidu tootmisharu suutma toime tulla edasise Hiinast pärit impordi konkurentsi tingimustes. Teiseks märkis Wacker Chemie, et liidu tootjad on olnud võimelised tõstma liidu turul hindu hoolimata tootmiskulude vähenemisest. Lisaks suurendaks meetmete tühistamine konkurentsi turul ja kõigi allikate suutlikkust toota peroksosulfaate konkurentsivõimeliste hindadega. |
| --- | --- |

(148)

Esiteks väitis kasutaja, et liidu tootmisharu areng oli vaatamata märkimisväärsele impordile Hiinast ja suurtele impordimahtudele muudest allikatest võrreldavate või tihti isegi madalamate hindadega positiivne. Seepärast peaks liidu tootmisharu suutma toime tulla edasise Hiinast pärit impordi konkurentsi tingimustes. Teiseks märkis Wacker Chemie, et liidu tootjad on olnud võimelised tõstma liidu turul hindu hoolimata tootmiskulude vähenemisest. Lisaks suurendaks meetmete tühistamine konkurentsi turul ja kõigi allikate suutlikkust toota peroksosulfaate konkurentsivõimeliste hindadega.

| (149) | Nagu on täheldatud punktis 4.7, järeldas komisjon, et liidu tootmisharu ei kannatanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju, vaid pigem tõstis vaatlusalusel perioodil oma müügihindu. Siiski oli müügihinna tõus seotud tootmiskulude võrdväärse suurenemisega (vt põhjendus 125). HRVst pärit impordi hindade ja mahtudega seoses tuletas komisjon meelde, et peaaegu kogu HRV import liitu pärines eksportijalt, kelle puhul esialgsel uurimisel dumpingut ei tuvastatud ja kes ei kuulu praegu läbivaatamisele. Pealegi toimus import muudest kolmandatest riikidest hindadega, mis on võrreldavad liidu tootmisharu hindadega, ja näitas pigem kasvavat kui kahanevat suundumust. Samuti selgus uurimisel, et toote olemus ja ka mitme tarnija olemasolu turul võimaldavad tarbijatel tarnijaid kergesti vahetada. Seetõttu lükkas komisjon kasutaja väited tagasi. |
| --- | --- |

(149)

Nagu on täheldatud punktis 4.7, järeldas komisjon, et liidu tootmisharu ei kannatanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju, vaid pigem tõstis vaatlusalusel perioodil oma müügihindu. Siiski oli müügihinna tõus seotud tootmiskulude võrdväärse suurenemisega (vt põhjendus 125). HRVst pärit impordi hindade ja mahtudega seoses tuletas komisjon meelde, et peaaegu kogu HRV import liitu pärines eksportijalt, kelle puhul esialgsel uurimisel dumpingut ei tuvastatud ja kes ei kuulu praegu läbivaatamisele. Pealegi toimus import muudest kolmandatest riikidest hindadega, mis on võrreldavad liidu tootmisharu hindadega, ja näitas pigem kasvavat kui kahanevat suundumust. Samuti selgus uurimisel, et toote olemus ja ka mitme tarnija olemasolu turul võimaldavad tarbijatel tarnijaid kergesti vahetada. Seetõttu lükkas komisjon kasutaja väited tagasi.

| (150) | Samuti ilmnes esialgsel uurimisel, et uurimisaluse toote mõju tootmisahela järgmise etapi toodetele on üsna väike ja dumpinguvastase tollimaksu mõju oli vaieldav (71). Kasutajad ei esitanud teavet, mis lükkaks ümber eelmiste uurimiste järeldused, nagu oleks tollimaksu mõju nende äritegevusele tähtsusetu. |
| --- | --- |

(150)

Samuti ilmnes esialgsel uurimisel, et uurimisaluse toote mõju tootmisahela järgmise etapi toodetele on üsna väike ja dumpinguvastase tollimaksu mõju oli vaieldav (71). Kasutajad ei esitanud teavet, mis lükkaks ümber eelmiste uurimiste järeldused, nagu oleks tollimaksu mõju nende äritegevusele tähtsusetu.

71

8.   IMPORTIJATE HUVID

IMPORTIJATE HUVID

| (151) | Ükski importija, kellega ühendust võeti, ei importinud uurimisalust toodet olulistes mahtudes ja seetõttu polnud neil vaja küsimustikule vastata. Ükski importija, kes andis endast läbivaatamise alguses komisjonile teada, ei esitanud märkusi. |
| --- | --- |

(151)

Ükski importija, kellega ühendust võeti, ei importinud uurimisalust toodet olulistes mahtudes ja seetõttu polnud neil vaja küsimustikule vastata. Ükski importija, kes andis endast läbivaatamise alguses komisjonile teada, ei esitanud märkusi.

| (152) | Uurimisel selgus, et importijad saavad kerge vaevaga osta mitmetelt praegu turul tegutsevatelt pakkujatelt, eelkõige liidu tootmisharult, Ameerika Ühendriikide eksportijatelt ja dumpinguhindadeta müüvalt Hiina eksportijalt. Komisjon leidis esialgsel uurimisel, et peroksosulfaatide import moodustas importijate kogukäibest 0,03–1,3 protsenti (72). Et puudusid tõendid, mis selle tähelepaneku ümber lükkaksid, ja võttes arvesse, et uurimisaluse toote import ei olnud uurimisperioodil märkimisväärne, järeldas komisjon seega, et meetmed ei mõjuta importijaid ebaproportsionaalselt. |
| --- | --- |

(152)

Uurimisel selgus, et importijad saavad kerge vaevaga osta mitmetelt praegu turul tegutsevatelt pakkujatelt, eelkõige liidu tootmisharult, Ameerika Ühendriikide eksportijatelt ja dumpinguhindadeta müüvalt Hiina eksportijalt. Komisjon leidis esialgsel uurimisel, et peroksosulfaatide import moodustas importijate kogukäibest 0,03–1,3 protsenti (72). Et puudusid tõendid, mis selle tähelepaneku ümber lükkaksid, ja võttes arvesse, et uurimisaluse toote import ei olnud uurimisperioodil märkimisväärne, järeldas komisjon seega, et meetmed ei mõjuta importijaid ebaproportsionaalselt.

72

9.   KOKKUVÕTE

KOKKUVÕTE

| (153) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 kaalus komisjon mitmeid konkureerivaid huvisid, pidades eriti silmas vajadust kaitsta liidu tootmisharu kahju tõenäolise kordumise eest. Et puudusid igasugused tõendid, mis lükkaksid ümber esialgse uurimise tähelepanekud, järeldas komisjon, et importijad ja kasutajad ei ole huvitatud sellisest olulisest võimalusest, mille puhul meetmete säilitamine oleks selgelt ebaproportsionaalne. Eespool öeldut silmas pidades tegi komisjon järelduse, et liidu huvide seisukohalt ei ole praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu kaalukaid põhjusi. |
| --- | --- |

(153)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 kaalus komisjon mitmeid konkureerivaid huvisid, pidades eriti silmas vajadust kaitsta liidu tootmisharu kahju tõenäolise kordumise eest. Et puudusid igasugused tõendid, mis lükkaksid ümber esialgse uurimise tähelepanekud, järeldas komisjon, et importijad ja kasutajad ei ole huvitatud sellisest olulisest võimalusest, mille puhul meetmete säilitamine oleks selgelt ebaproportsionaalne. Eespool öeldut silmas pidades tegi komisjon järelduse, et liidu huvide seisukohalt ei ole praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu kaalukaid põhjusi.

10.   JÄRGNENUD MENETLUS

JÄRGNENUD MENETLUS

| (154) | 8. novembril 2019 tegi komisjon teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses säilitada dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „lõplik avalikustamine“), ja kutsus huvitatud isikuid esitama märkusi. Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt avalikustatud järeldustele ühtegi vastuväitvat märkust. |
| --- | --- |

(154)

8. novembril 2019 tegi komisjon teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses säilitada dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „lõplik avalikustamine“), ja kutsus huvitatud isikuid esitama märkusi. Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt avalikustatud järeldustele ühtegi vastuväitvat märkust.

| (155) | Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. |
| --- | --- |

(155)

Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse.

11.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (156) | Eeltoodust tuleneb, et dumpinguvastaseid meetmeid, mida kohaldatakse Hiinast pärit peroksosulfaatide impordi suhtes, tuleks kohaldada ka edaspidi. |
| --- | --- |

(156)

Eeltoodust tuleneb, et dumpinguvastaseid meetmeid, mida kohaldatakse Hiinast pärit peroksosulfaatide impordi suhtes, tuleks kohaldada ka edaspidi.

| (157) | Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmise ohtu maksumäärade suurte erinevuste tõttu, on vaja erimeetmeid, mis tagavad individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade rakendamise. Äriühingud, millele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse kõigile muudele äriühingutele kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(157)

Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmise ohtu maksumäärade suurte erinevuste tõttu, on vaja erimeetmeid, mis tagavad individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade rakendamise. Äriühingud, millele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse kõigile muudele äriühingutele kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu.

| (158) | Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordile individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, peaksid tolliasutused arvesse võtma ka muud peale selle dokumendi. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda täiendavaid dokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud üksikasjade õigsust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud. |
| --- | --- |

(158)

Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordile individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, peaksid tolliasutused arvesse võtma ka muud peale selle dokumendi. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda täiendavaid dokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud üksikasjade õigsust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud.

| (159) | Kui sellise äriühingu, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, ekspordi maht suureneb märgatavalt ja seda eriti pärast asjaomaste meetmete kehtestamist, võib sellist mahu suurenemist käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellisel juhul võib algatada kõrvalehoidmisega seotud uurimise, eeldusel et selleks vajalikud tingimused on täidetud. Selle käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust. |
| --- | --- |

(159)

Kui sellise äriühingu, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, ekspordi maht suureneb märgatavalt ja seda eriti pärast asjaomaste meetmete kehtestamist, võib sellist mahu suurenemist käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellisel juhul võib algatada kõrvalehoidmisega seotud uurimise, eeldusel et selleks vajalikud tingimused on täidetud. Selle käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust.

| (160) | Kui individuaalse dumpinguvastase tollimaksuga äriühing muudab oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda selle määra jätkuvat kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (73). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimevahetuse kohta Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(160)

Kui individuaalse dumpinguvastase tollimaksuga äriühing muudab oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda selle määra jätkuvat kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (73). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimevahetuse kohta Euroopa Liidu Teatajas.

73

Euroopa Liidu Teatajas

| (161) | Võttes arvesse Euroop Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (74) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval. |
| --- | --- |

(161)

Võttes arvesse Euroop Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (74) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval.

74

Euroopa Liidu Teataja

| (162) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(162)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit CN-koodide 2833 40 00 ja ex 2842 90 80 (TARICi kood 2842908020) alla kuuluvate peroksosulfaatide (persulfaatide), sh kaaliumperoksomonosulfaadi impordi suhtes.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Ettevõte | Tollimaks (protsentides) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Shanghai | 0,0 | A820 |
| United Initiators Shanghai Co., Ltd | 24,5 | A821 |
| Kõik muud äriühingud | 71,8 | A999 |

Ettevõte

Tollimaks (protsentides)

TARICi lisakood

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Shanghai

0,0

A820

United Initiators Shanghai Co., Ltd

24,5

A821

Kõik muud äriühingud

71,8

A999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse kehtiv faktuurarve, millel peab olema faktuurarve väljastanud juriidilise isiku töötaja allkirjastatud ning töötaja nime, ametinimetuse ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava [vaatlusalune toode] (kogus) on valmistanud [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] [asjaomane riik]. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.“ Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide muude ettevõtete suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. jaanuar 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21, muudetud määrusega (EL) 2018/825 (ELT L 143, 7.6.2018, lk 1).

1

(2)  
  ELT L 265, 11.10.2007, lk 1.

2

(3)  
  ELT L 338, 17.12.2013, lk 11.

3

(4)  
  ELT C 110, 23.3.2018, lk 29.

4

(5)  
  ELT C 454, 17.12.2018, lk 7.

5

(6)  Komisjoni 25. septembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1584, millega algatatakse Hiina Rahvavabariigist pärit peroksosulfaatide (persulfaatide) impordi suhtes nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1343/2013 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest võimaliku kõrvalehoidmise uurimine ning kehtestatakse kõnealuse impordi registreerimise nõue (ELT L 246, 26.9.2019, lk 19).

6

(7)  Brüssel, SWD(2017) 483 (final), 20.12.2017, lk 2; kättesaadav aadressil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

7

(8)  Toimikusse lisatud 15. jaanuari teade, Sherlocki number t19.000129 (kättesaadav avatud toimikus).

8

(9)  Toimikusse lisatud 6. mai teade, Sherlocki number t19.002077 (kättesaadav avatud toimikus).

9

(10)  Aruanne, lk 6–7.

10

(11)  Aruanne, lk 10.

11

(12)  Vt http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law.

12

(13)  Aruanne, lk 41, 73–74.

13

(14)  Aruanne, lk 120–121.

14

(15)  Aruanne, lk 122–135.

15

(16)  Aruanne, lk 167–168.

16

(17)  Aruanne, lk 169–170, 200–201.

17

(18)  Aruanne, lk 15–16, 50, 84, 108–109.

18

(19)  Aruanne, lk 26.

19

(20)  Aruanne, lk 31–32.

20

(21)  https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU.

21

(22)  Aruanne, lk 431.

22

(23)  Aruanne, lk 431.

23

(24)  Aruanne, lk 431.

24

(25)  Aruanne, lk 111–150.

25

(26)  Aruanne, lk 41–42, 83.

26

(27)  Aruanne, lk 69.

27

(28)  Aruanne, lk 409.

28

(29)  Aruanne, lk 411.

29

(30)  Aruanne, lk 66.

30

(31)  Aruanne, lk 267–268.

31

(32)  Aruanne, lk 271.

32

(33)  Aruanne, lk 217–234.

33

(34)  Aruanne, lk 431.

34

(35)  Aruanne, lk 223, 231, 408 ja 412.

35

(36)  Aruanne, lk 138–149.

36

(37)  Aruanne, lk 216.

37

(38)  Aruanne, lk 213–215.

38

(39)  Aruanne, lk 209–211.

39

(40)  Vt komisjoni määruse (EÜ) nr 390/2007 (ELT L 97, 12.4.2007, lk 6) põhjendus 58.

40

(41)  Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1690 (ELT L 283, 12.11.2018, lk 1) põhjendused 478–493.

41

(42)  Aruanne, lk 332–337.

42

(43)  Aruanne, lk 336.

43

(44)  Aruanne, lk 337–341.

44

(45)  Aruanne, lk 114–117.

45

(46)  Aruanne, lk 119.

46

(47)  Aruanne, lk 120.

47

(48)  Aruanne, lk 121–122, 126–128, 133–135.

48

(49)  Aruanne, lk 121–122, 126–128, 133–135.

49

(50)  Aruanne, lk 362–363.

50

(51)  Aruanne, lk 127.

51

(52)  

  „OECD Economic Surveys: China 2017“
  , OECD Publishing, Pariis, lk 22. Üksikasjalikud arvnäitajad on esitatud ka Hiina Rahvavabariigi Panga avaldatud Hiina rahanduspoliitika kvartaliaruandest. Aruanne, lk 241.

52

„OECD Economic Surveys: China 2017“

(53)  Aruanne, lk 252–255.

53

(54)  Maailmapanga avatud andmed – suurem keskmine sissetulek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income. (vaadatud 27. märtsil 2019).

54

(55)  https://connect.ihs.com/gta/standardreports.

55

(56)  Türgi statistikaamet, http://www.turkstat.gov.tr.

56

(57)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies.

57

(58)  Uurimise käigus täheldas komisjon, et kaks toorainet, nimelt väävelhape ja kaaliumhüdroksiid, esitati Türgis mitme 12-numbrilise koodi all. Peaaegu kõik Türki imporditud ained esinesid teadaolevalt ühe koodi all, st 28 07 00 00 00 19 väävelhappe ja 28 15 20 00 00 00 kaaliumhüdroksiidi puhul. Nagu on märgitud 15. jaanuari 2019. aasta teates, kasutas komisjon kuuekohalisi HS-koode.

58

(59)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2090, viimati vaadatud 12. augustil 2019.

59

(60)  Tegemist on Eurostati kasutatava majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatoriga, https://ec.europa.eu/eurostat/web/nace-rev2, viimati vaadatud 12. augustil 2019.

60

(61)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2104, viimati vaadatud 12. augustil 2019.

61

(62)  http://www.turkstat.gov.tr/PreHaberBultenleri.do?id=30608, viimati vaadatud 12. augustil 2019. 100 kuruş’it = 1 Türgi liir.

62

,

kuruş

(63)  Andmed on kättesaadavad poolaastate kaupa. Komisjon arvutas keskmise hinna uurimisperioodil järgmiselt: 25 % 2017. aasta teisest poolest, 50 % 2018. aasta esimesest poolest ja 25 % 2018. aasta teisest poolest.

63

(64)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201988/orbis/1/Companies/report/Index?format=114678F1-A093-E711-8A1A-2C44FD99A5A0&BookSection=GLOBALSTANDARDFORMAT&seq=0.

64

(65)  Nagu on märgitud põhjenduses 5, algatas komisjon 26. septembril 2019 kõnealuse impordi suhtes kõrvalehoidmisega seotud uurimise. Selles uuritakse äriühingut ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd.

65

(66)  Eksportiv tootja müüs 25 riigile Aasias, Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, Aafrikas, samuti Euroopa riikidele, mis ei ole liidu liikmed.

66

(67)  Taotluse avalikkusele kättesaadava lisa 4.2.2 punktis b esitasid taotlejad äriühingute veebisaitide põhjal koostatud loetelu Hiina tootmisvõimsustest.

67

(68)  Taotlejad teatasid ülevõimsusest taotluse avalikkusele kättesaadava versiooni jaotise 4.1.2 leheküljel 18.

68

(69)  GTA andmebaasist saadud statistiliste andmete põhjal.

69

(70)  GTA andmebaasist saadud statistiliste andmete põhjal.

70

(71)  
  ELT L 97, 12.4.2007, lk 6.

71

(72)  
  ELT L 97, 12.4.2007, lk 6.

72

(73)  Euroopa Komisjon, kaubanduse peadirektoraat, direktoraat H, Rue de la Loi 170, 1040 Brüssel, Belgia.

73

(74)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

74

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 17.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 13/43 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 13/43

---

ÜHENDUSEJA ŠVEITSI MAISMAATRANSPORDI ÜHISKOMITEEOTSUS nr 2/2019,

13. detsember 2019,

üleminekumeetmete kohta, mis võetakse Šveitsi ja Euroopa Liidu vahelise sujuva raudteeliikluse tagamiseks [2020/40]

KOMITEE,

võttes arvesse 21. juuni 1999. aasta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kokkulepet (edaspidi „kokkulepe“), eriti selle artikli 52 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt kokkuleppe artikli 51 lõikele 2 tagab ühenduse ja Šveitsi maismaatranspordi ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee“) järelevalve lepingu sätete täitmise üle ja nende kohaldamise ning rakendab kokkuleppe artiklites 52 ja 55 osutatud kohandamis- ja läbivaatamisklausleid. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt kokkuleppe artikli 51 lõikele 2 tagab ühenduse ja Šveitsi maismaatranspordi ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee“) järelevalve lepingu sätete täitmise üle ja nende kohaldamise ning rakendab kokkuleppe artiklites 52 ja 55 osutatud kohandamis- ja läbivaatamisklausleid.

| (2) | Kokkuleppe artikli 52 lõike 4 kohaselt võtab ühiskomitee muu hulgas vastu otsused, millega vaadatakse läbi 1. lisa, et inkorporeerida sellesse vastavalt vajadusele ja vastastikkuse põhimõttel asjaomaste õigusaktide muudatused või otsustab muude meetmete üle, millega tagatakse kokkuleppe nõuetekohane toimimine. |
| --- | --- |

(2)

Kokkuleppe artikli 52 lõike 4 kohaselt võtab ühiskomitee muu hulgas vastu otsused, millega vaadatakse läbi 1. lisa, et inkorporeerida sellesse vastavalt vajadusele ja vastastikkuse põhimõttel asjaomaste õigusaktide muudatused või otsustab muude meetmete üle, millega tagatakse kokkuleppe nõuetekohane toimimine.

| (3) | Ühiskomitee otsusega nr 1/2013 (1) on ette nähtud, et liikmesriigi või Šveitsi riiklikud ohutusasutused tunnustavad vastastikkuse alusel Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ (2) kohaselt väljaantud raudteeveo-ettevõtjate ohutustunnistusi. Samuti nähakse sellega ette EÜ vastavus-, kasutuskõlblikkuse ja vastavustõendamise deklaratsioonide, EÜ vastavustõendamise sertifikaatide, allsüsteemide, veeremiüksuse ja veeremiüksuse tüübi kasutuselevõtu lubade ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ (3) kohaste teavitatud asutuste tunnustamine vastastikkuse põhimõttel. |
| --- | --- |

(3)

Ühiskomitee otsusega nr 1/2013 (1) on ette nähtud, et liikmesriigi või Šveitsi riiklikud ohutusasutused tunnustavad vastastikkuse alusel Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ (2) kohaselt väljaantud raudteeveo-ettevõtjate ohutustunnistusi. Samuti nähakse sellega ette EÜ vastavus-, kasutuskõlblikkuse ja vastavustõendamise deklaratsioonide, EÜ vastavustõendamise sertifikaatide, allsüsteemide, veeremiüksuse ja veeremiüksuse tüübi kasutuselevõtu lubade ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ (3) kohaste teavitatud asutuste tunnustamine vastastikkuse põhimõttel.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2016/797 (4) on kehtestatud uued nõuded koostalitluse komponentide, alamsüsteemide ja raudteesõidukite turule laskmise kohta. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2016/798 (5) on kehtestatud uued nõuded ühtse ohutustunnistuste väljaandmiseks raudteeveo-ettevõtjatele. Ühtlasi antakse kõnealuste direktiividega Euroopa Liidu Raudteeametile (edaspidi „amet“) uusi ülesandeid. Eelkõige vastutab amet veeremiüksuse turulelaskmise loa ning veeremiüksuse tüübiloa väljaandmise eest vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artiklitele 21 ja 24 (edaspidi „ELi veeremiüksuseload“) ning ühtse ohutustunnistuse väljaandmise eest vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artiklile 10 (edaspidi „ühtsed ohutustunnistused“). Liikmesriigid võtavad kõnealused direktiivid üle 16. juuniks 2019 või kui liikmesriik on komisjoni ja ametit vastavalt teavitanud, siis 16. juuniks 2020. Alates 16. juunist 2020 on direktiivid 2004/49/EÜ ja 2008/57/EÜ tunnistatud kehtetuks ja asendatud direktiividega (EL) 2016/797 ja (EL) 2016/798. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2016/797 (4) on kehtestatud uued nõuded koostalitluse komponentide, alamsüsteemide ja raudteesõidukite turule laskmise kohta. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2016/798 (5) on kehtestatud uued nõuded ühtse ohutustunnistuste väljaandmiseks raudteeveo-ettevõtjatele. Ühtlasi antakse kõnealuste direktiividega Euroopa Liidu Raudteeametile (edaspidi „amet“) uusi ülesandeid. Eelkõige vastutab amet veeremiüksuse turulelaskmise loa ning veeremiüksuse tüübiloa väljaandmise eest vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artiklitele 21 ja 24 (edaspidi „ELi veeremiüksuseload“) ning ühtse ohutustunnistuse väljaandmise eest vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artiklile 10 (edaspidi „ühtsed ohutustunnistused“). Liikmesriigid võtavad kõnealused direktiivid üle 16. juuniks 2019 või kui liikmesriik on komisjoni ja ametit vastavalt teavitanud, siis 16. juuniks 2020. Alates 16. juunist 2020 on direktiivid 2004/49/EÜ ja 2008/57/EÜ tunnistatud kehtetuks ja asendatud direktiividega (EL) 2016/797 ja (EL) 2016/798.

| (5) | Lisaks on Šveitsil kavas kohaldada direktiividega (EL) 2016/797 ja (EL) 2016/798 samaväärseid õigusnorme. Seetõttu on vaja kokkuleppesse lisada direktiivide (EL) 2016/797 ja (EL) 2016/798 uued sisulised sätted, muutes kokkuleppe 1. lisa. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks on Šveitsil kavas kohaldada direktiividega (EL) 2016/797 ja (EL) 2016/798 samaväärseid õigusnorme. Seetõttu on vaja kokkuleppesse lisada direktiivide (EL) 2016/797 ja (EL) 2016/798 uued sisulised sätted, muutes kokkuleppe 1. lisa.

| (6) | Kokkuleppe praeguses versioonis ei ole ette nähtud võimalust, et Euroopa Liidu institutsioonid või asutused saaksid oma volitusi Šveitsis kasutada, samuti ei anta ühiskomiteele õigust kokkulepet sel eesmärgil muuta. Kuni kokkuleppe muutmiseni kehtiva menetluse kohaselt, on vaja kehtestada üleminekusätted, et tagada Šveitsi ja Euroopa Liidu vahel sujuv raudteeliiklus. Selleks tuleks üksikasjalikult sätestada, et seda, kas Šveitsis kohaldatavaid ohutus- ja koostalitlusnõudeid järgitakse, saab kindlaks teha ühest küljest ameti poolt välja antava ühtse ohutustunnistuse või ELi veeremiüksuselubade kombinatsiooni abil ning teisest küljest nii, et Šveits tõendab, et ollakse vastavuses tema siseriiklike eeskirjadega. Amet peaks ühtsete ohutustunnistuste või ELi veeremiüksuselubade väljaandmisega seoses võtma tõendina arvesse Šveitsi poolt raudteevõrgustikus kehtivate ohutustunnistuste või veeremiüksuste lubade väljaandmisel antud hinnangut Šveitsi õigusnormidest tulenevate nõuete kohta, mis on kooskõlas asjakohaste liidu õigusaktidega. |
| --- | --- |

(6)

Kokkuleppe praeguses versioonis ei ole ette nähtud võimalust, et Euroopa Liidu institutsioonid või asutused saaksid oma volitusi Šveitsis kasutada, samuti ei anta ühiskomiteele õigust kokkulepet sel eesmärgil muuta. Kuni kokkuleppe muutmiseni kehtiva menetluse kohaselt, on vaja kehtestada üleminekusätted, et tagada Šveitsi ja Euroopa Liidu vahel sujuv raudteeliiklus. Selleks tuleks üksikasjalikult sätestada, et seda, kas Šveitsis kohaldatavaid ohutus- ja koostalitlusnõudeid järgitakse, saab kindlaks teha ühest küljest ameti poolt välja antava ühtse ohutustunnistuse või ELi veeremiüksuselubade kombinatsiooni abil ning teisest küljest nii, et Šveits tõendab, et ollakse vastavuses tema siseriiklike eeskirjadega. Amet peaks ühtsete ohutustunnistuste või ELi veeremiüksuselubade väljaandmisega seoses võtma tõendina arvesse Šveitsi poolt raudteevõrgustikus kehtivate ohutustunnistuste või veeremiüksuste lubade väljaandmisel antud hinnangut Šveitsi õigusnormidest tulenevate nõuete kohta, mis on kooskõlas asjakohaste liidu õigusaktidega.

| (7) | Direktiivi (EL) 2016/797 alusel välja antud EÜ sertifikaate ja EÜ deklaratsioone tuleks vastastikku tunnustada. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivi (EL) 2016/797 alusel välja antud EÜ sertifikaate ja EÜ deklaratsioone tuleks vastastikku tunnustada.

| (8) | Halduskoormuse vähendamiseks on asjakohane ette näha, et taotlejad võivad taotleda samal ajal ameti väljastatavat ühtset ohutustunnistust või ELi veeremiüksuslube ning Šveitsi tõendamist, et ollakse vastavuses tema siseriiklike eeskirjadega. Samal eesmärgil on asjakohane lubada taotlejatel kasutada taotlemiseks ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/796 (6) artiklis 12 osutatud ühtset kontaktpunkti. Šveitsile tuleks võimaldada juurdepääs ühtsele kontaktpunktile ning amet ja Šveits peaksid tegema vajalikul määral koostööd käesoleva otsuse rakendamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Halduskoormuse vähendamiseks on asjakohane ette näha, et taotlejad võivad taotleda samal ajal ameti väljastatavat ühtset ohutustunnistust või ELi veeremiüksuslube ning Šveitsi tõendamist, et ollakse vastavuses tema siseriiklike eeskirjadega. Samal eesmärgil on asjakohane lubada taotlejatel kasutada taotlemiseks ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/796 (6) artiklis 12 osutatud ühtset kontaktpunkti. Šveitsile tuleks võimaldada juurdepääs ühtsele kontaktpunktile ning amet ja Šveits peaksid tegema vajalikul määral koostööd käesoleva otsuse rakendamiseks.

| (9) | Direktiivi (EL) 2016/797 artikli 13 lõikes 2 ja direktiivi (EL) 2016/798 artikli 8 lõikes 2 osutatud siseriiklikest eeskirjadest, mida kohaldatakse ohutustunnistuste ja veeremiüksuselubade väljaandmisel Šveitsi territooriumil (edaspidi „siseriiklikud eeskirjad“), tuleks teavitada määruse (EL) 2016/796 artiklis 27 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu. Kokkuleppe 1. lisas tuleks loetleda valdkonnad, kus Šveitsi siseriiklikke eeskirju kohaldatakse. |
| --- | --- |

(9)

Direktiivi (EL) 2016/797 artikli 13 lõikes 2 ja direktiivi (EL) 2016/798 artikli 8 lõikes 2 osutatud siseriiklikest eeskirjadest, mida kohaldatakse ohutustunnistuste ja veeremiüksuselubade väljaandmisel Šveitsi territooriumil (edaspidi „siseriiklikud eeskirjad“), tuleks teavitada määruse (EL) 2016/796 artiklis 27 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu. Kokkuleppe 1. lisas tuleks loetleda valdkonnad, kus Šveitsi siseriiklikke eeskirju kohaldatakse.

| (10) | Šveits ja Euroopa Liit on võtnud kohustuse kõrvaldada tarbetud siseriiklikud eeskirjad, mis takistavad raudteeliikluse koostalitlust ja sujuvat toimimist Šveitsi ja Euroopa Liidu vahel. Kokkuleppe 1. lisas loetletud Šveitsi teatavad siseriiklikud eeskirjad võivad olla vastuolus koostalitlusvõime tehnilise kirjeldusega ning eeskirjade tühistamiseks, muutmiseks või kohandamiseks tuleks need läbi vaadata enne 31. detsembrit 2020. |
| --- | --- |

(10)

Šveits ja Euroopa Liit on võtnud kohustuse kõrvaldada tarbetud siseriiklikud eeskirjad, mis takistavad raudteeliikluse koostalitlust ja sujuvat toimimist Šveitsi ja Euroopa Liidu vahel. Kokkuleppe 1. lisas loetletud Šveitsi teatavad siseriiklikud eeskirjad võivad olla vastuolus koostalitlusvõime tehnilise kirjeldusega ning eeskirjade tühistamiseks, muutmiseks või kohandamiseks tuleks need läbi vaadata enne 31. detsembrit 2020.

| (11) | Ühiskomitee otsus nr 1/2013 tuleks tunnistada kehtetuks. Samas arvestades, et direktiivide (EL) 2016/797 ja (EL) 2016/798 kohaselt võtavad teatavad liikmesriigid kõnealused direktiivid üle alles hiljemalt 16. juuniks 2020 ning seetõttu tuleks ühiskomitee kõnealuse otsuse artikli 2 lõike 1 ja artikli 3 lõike 1 kohaldamist asjaomaste liikmesriikide suhtes jätkata kuni osutatud kuupäevani. |
| --- | --- |

(11)

Ühiskomitee otsus nr 1/2013 tuleks tunnistada kehtetuks. Samas arvestades, et direktiivide (EL) 2016/797 ja (EL) 2016/798 kohaselt võtavad teatavad liikmesriigid kõnealused direktiivid üle alles hiljemalt 16. juuniks 2020 ning seetõttu tuleks ühiskomitee kõnealuse otsuse artikli 2 lõike 1 ja artikli 3 lõike 1 kohaldamist asjaomaste liikmesriikide suhtes jätkata kuni osutatud kuupäevani.

| (12) | EÜ vastavus-, kasutuskõlblikkuse ja vastavustõendamise deklaratsioone, EÜ vastavustõendamise sertifikaate, allsüsteemide, veeremiüksuse ja veeremiüksuse tüübi kasutuselevõtu lube ning ohutustunnistusi, mida on tunnustatud otsuse nr 1/2013 kohaselt, tunnustatakse jätkuvalt lähtuvalt tingimustest, mille alusel need on välja antud. |
| --- | --- |

(12)

EÜ vastavus-, kasutuskõlblikkuse ja vastavustõendamise deklaratsioone, EÜ vastavustõendamise sertifikaate, allsüsteemide, veeremiüksuse ja veeremiüksuse tüübi kasutuselevõtu lube ning ohutustunnistusi, mida on tunnustatud otsuse nr 1/2013 kohaselt, tunnustatakse jätkuvalt lähtuvalt tingimustest, mille alusel need on välja antud.

| (13) | Käesoleva otsuse üleminekusätteid tuleks kohaldada kuni 31. detsembrini 2020, kuni muudetakse kokkulepet, et laiendada ameti rolli ohutustunnistuste ja veeremiüksuselubade valdkonnas ka Šveitsi raudteevõrgule. Ühiskomitee peaks kaaluma üleminekumeetmete pikendamist pärast 31. detsembrit 2020, kui on tõenäoline, et määrusega (EL) 2016/796 ning direktiividega (EL) 2016/797 ja (EL) 2016/798 samaväärseid õigusnorme ei rakendata 31. detsembriks 2020, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsuse üleminekusätteid tuleks kohaldada kuni 31. detsembrini 2020, kuni muudetakse kokkulepet, et laiendada ameti rolli ohutustunnistuste ja veeremiüksuselubade valdkonnas ka Šveitsi raudteevõrgule. Ühiskomitee peaks kaaluma üleminekumeetmete pikendamist pärast 31. detsembrit 2020, kui on tõenäoline, et määrusega (EL) 2016/796 ning direktiividega (EL) 2016/797 ja (EL) 2016/798 samaväärseid õigusnorme ei rakendata 31. detsembriks 2020,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Kokkuleppe 1. lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

1.   Raudteeveo-ettevõtja täidab Šveitsi raudteevõrgu kasutamise nõudeid, kui tal on järgmised dokumendid:

| — | ühtne ohutustunnistus, mille amet on välja andnud vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artiklile 10 ja |
| --- | --- |

—

ühtne ohutustunnistus, mille amet on välja andnud vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artiklile 10 ja

| — | Šveitsi otsus, millega tõendatakse vastavust Šveitsi siseriiklikele eeskirjadele, nagu on osutatud artikli 6 lõikes 1. |
| --- | --- |

—

Šveitsi otsus, millega tõendatakse vastavust Šveitsi siseriiklikele eeskirjadele, nagu on osutatud artikli 6 lõikes 1.

Esimese lõigu kohaldamisel tunnustab Šveits ühtseid ohutustunnistusi, mille amet on välja andnud vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artiklile 10.

Šveitsi ametiasutused tõendavad vastavust oma siseriiklikele eeskirjadele komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/763 (7) artiklis 6 kehtestatud tähtaja jooksul.

2.   Amet peaks Euroopa Liidu raudteevõrgu kasutamiseks ühtsete ohutustunnistuste väljaandmisel võtma tõendina arvesse Šveitsi poolt Šveitsi raudteevõrgu kasutamiseks ohutustunnistuste väljaandmisel antud hinnangut Šveitsi õigusnormidest tulenevate nõuete kohta, mis on kooskõlas asjakohaste liidu õigusaktidega.

3.   Taotleja võib samal ajal taotleda ühtset ohutustunnistust ja otsust, millega tõendatakse vastavust Šveitsi siseriiklikele eeskirjadele. Sellisel juhul teevad amet ja Šveits koostööd, et otsus ühtse ohutustunnistuse taotluse kohta ja otsus vastavuse kohta Šveitsi siseriiklikele eeskirjadele, võetakse vastu määruse (EL) 2018/763 artiklis 6 sätestatud tähtaegade jooksul ja kooskõlas lõike 1 kolmanda lõiguga.

Artikkel 3

1.   Šveitsi raudteevõrgu puhul kohaldatavad veeremiüksuse kasutamise lubade suhtes kehtivad nõuded on täidetud, kui on olemas järgmised dokumendid:

| — | ELi veeremiüksuseluba, mille amet on välja andnud vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artiklitele 21 ja 24 ning |
| --- | --- |

—

ELi veeremiüksuseluba, mille amet on välja andnud vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artiklitele 21 ja 24 ning

| — | Šveitsi otsus, millega tõendatakse vastavust Šveitsi siseriiklikele eeskirjadele, nagu on osutatud artikli 6 lõikes 1. |
| --- | --- |

—

Šveitsi otsus, millega tõendatakse vastavust Šveitsi siseriiklikele eeskirjadele, nagu on osutatud artikli 6 lõikes 1.

Esimese lõigu kohaldamisel tunnustab Šveits ELi veeremiüksuse lube, mille amet on välja andnud vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artiklitele 21 ja 24.

Šveits tõendab vastavust oma siseriiklikele eeskirjadele komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/545 (8) artiklis 34 kehtestatud tähtaja jooksul.

2.   Amet peaks Euroopa Liidu raudteevõrgustikus kehtivate ELi veeremiüksuselubade väljaandmisel võtma tõendina arvesse Šveitsi poolt Šveitsi raudteevõrgustikus kehtivate veeremiüksuselubade väljaandmisel antud hinnangut Šveitsi õigusnormidest tulenevate nõuete kohta, mis on kooskõlas asjakohaste liidu õigusaktidega.

3.   Taotleja võib samal ajal taotleda ELi veeremiüksuseluba ja otsust, millega tõendatakse vastavust Šveitsi siseriiklikele eeskirjadele. Sellisel juhul teevad amet ja Šveits koostööd, et otsused, milles käsitletakse ELi veeremiüksuseluba ja tõendust Šveitsi siseriiklikele eeskirjadele vastavuse kohta, võetaks vastu määruse (EL) 2018/545 artiklis 34 kehtestatud tähtaegade jooksul ja kooskõlas lõike 1 kolmanda lõiguga.

Artikkel 4

1.   Vastastikkuse alusel tunnustatakse järgmist:

| a) | EÜ vastavussertifikaadid või EÜ kasutuskõlblikkuse sertifikaadid, millele on osutatud direktiivi (EL) 2016/797 artikli 9 lõikes 2 ja mille on välja andnud teavitatud asutus; |
| --- | --- |

a)

EÜ vastavussertifikaadid või EÜ kasutuskõlblikkuse sertifikaadid, millele on osutatud direktiivi (EL) 2016/797 artikli 9 lõikes 2 ja mille on välja andnud teavitatud asutus;

| b) | EÜ vastavusdeklaratsioonid või EÜ kasutuskõlblikkuse deklaratsioonid, millele on osutatud direktiivi (EL) 2016/797 artiklis 9 ja artikli 10 lõikes 1 ja mille on koostanud tootja või tema volitatud esindaja; |
| --- | --- |

b)

EÜ vastavusdeklaratsioonid või EÜ kasutuskõlblikkuse deklaratsioonid, millele on osutatud direktiivi (EL) 2016/797 artiklis 9 ja artikli 10 lõikes 1 ja mille on koostanud tootja või tema volitatud esindaja;

| c) | EÜ vastavustõendamise sertifikaadid millele on osutatud direktiivi (EL) 2016/797 IV lisas ja mille on välja andnud teavitatud asutus; |
| --- | --- |

c)

EÜ vastavustõendamise sertifikaadid millele on osutatud direktiivi (EL) 2016/797 IV lisas ja mille on välja andnud teavitatud asutus;

| d) | EÜ vastavustõendamise deklaratsioon, millele on osutatud direktiivi (EL) 2016/797 artikli 15 lõikes 1 ja mille on välja andnud teavitatud asutus; |
| --- | --- |

d)

EÜ vastavustõendamise deklaratsioon, millele on osutatud direktiivi (EL) 2016/797 artikli 15 lõikes 1 ja mille on välja andnud teavitatud asutus;

| e) | Šveitsi ja Euroopa Liidu vastavushindamisasutuste loend, mis on ette nähtud direktiivi (EL) 2016/797 artikliga 38. |
| --- | --- |

e)

Šveitsi ja Euroopa Liidu vastavushindamisasutuste loend, mis on ette nähtud direktiivi (EL) 2016/797 artikliga 38.

2.   Šveits teavitab Euroopa Komisjoni ja ELi liikmesriike Šveitsis asutatud vastavushindamisasutustest vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artiklile 37.

Šveitsi teavitatud asutused võivad tegutseda direktiivi (EL) 2016/797 tingimuste kohaselt ja seni kuni nad täidavad direktiivi (EL) 2016/797 nõudeid.

Komisjon teeb üldsusele kättesaadavaks Šveitsi teavitatud asutuste loetelu.

Artikkel 5

1.   Artikli 2 lõike 1 ja artikli 3 lõike 1 kohaseid otsuseid, millega tõendatakse vastavust Šveitsi siseriiklikele eeskirjadele, taotletakse määruse (EL) 2016/796 artiklis 12 osutatud ühtse kontaktpunkti kaudu.

2.   Artikli 2 lõikes 3 ja artikli 3 lõikes 3 osutatud taotlused esitatakse ühtse kontaktpunkti kaudu.

3.   Šveits registreerib otsuse koopia, millega tõendatakse vastavust Šveitsi siseriiklikele eeskirjadele, ühtse kontaktpunkti kaudu.

4.   Šveitsil on käesoleva otsuse kohaldamiseks juurdepääs ühtsele kontaktpunktile.

Artikkel 6

1.   Šveitsi siseriiklike eeskirjadega võib Euroopa Liidu nõudeid täiendada või neist erandeid teha, kui eeskirjades käsitletakse allsüsteemide tehnilisi parameetreid, käitamise aspekte ning kokkuleppe 1. lisas loetletud ohutusülesandeid täitvate töötajatega seotud üksikasju.

2.   Šveits teavitab ametit lõikes 1 osutatud siseriiklikest eeskirjadest, et need määruse (EL) 2016/796 artiklis 27 osutatud arvutisüsteemi abil avalikuks teha.

Artikkel 7

1.   Ühiskomitee otsus nr 1/2013 tunnistatakse kehtetuks alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast.

2.   Ühiskomitee otsuse nr 1/2013 artikli 2 lõiget 1 ja artikli 3 lõiget 1 kohaldatakse kuni 16. juunini 2020 nende liikmesriikide osas, kes on ametit ja komisjoni teavitanud vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 57 lõikele 2 või direktiivi (EL) 2016/798 artikli 33 lõikele 2.

3.   EÜ vastavus-, kasutuskõlblikkuse ja vastavustõendamise deklaratsioone ning EÜ vastavustõendamise sertifikaate, mida on tunnustatud ühiskomitee otsuse nr 1/2013 kohaselt, tunnustatakse jätkuvalt lähtuvalt tingimustest, mille alusel need on välja antud.

4.   Allsüsteemi, veeremiüksuse ja veeremiüksuse tüübi ohutustunnistused ja kasutuselevõtulube, mida on tunnustatud ühiskomitee otsuse nr 1/2013 kohaselt, tunnustatakse jätkuvalt vastavalt tingimustele, mille alusel need on välja antud.

Artikkel 8

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikleid 2, 3, 4 ja 5 kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2020.

Brüssel, 13. detsember 2019

Euroopa Liidu nimel

eesistuja

Elisabeth WERNER

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Šveitsi delegatsiooni juht

Peter FÜGLISTALER

---

(1)  Ühenduse ja Šveitsi maismaatranspordi komitee 6. detsembri 2013. aasta otsus nr 1/2013, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kokkuleppe 1. lisa (ELT L 352, 24.12.2013, lk 79).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv) (ELT L 164, 30.4.2004, lk 44).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/57/EÜ ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (ELT L 191, 18.7.2008, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/798 raudteeohutuse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 102).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/796, mis käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 (ELT L 138, 26.5.2016, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 9. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/763, millega kehtestatakse raudteeveo-ettevõtjatele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 alusel ühtse ohutustunnistuse väljaandmise praktiline kord ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 653/2007 (ELT L 129, 25.5.2018, lk 49).

7

(8)  Komisjoni 4. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/545, millega kehtestatakse raudteeveeremile ja raudteeveeremi tüübile loa andmise menetluse praktiline kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/797 (ELT L 90, 6.4.2018, lk 66).

8

---

LISA

„1. LISA

KOHALDATAVAD SÄTTED

Vastavalt käesoleva kokkuleppe artikli 52 lõikele 6 kohaldab Šveits allpool nimetatud õigusnormidega samaväärseid õigusnorme.

Liidu õiguse asjaomased sätted

1. jagu – Tegevusalale lubamine

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. jaanuari 2006. aasta direktiiv 2006/1/EÜ ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol (kodifitseeritud versioon) (ELT L 33, 4.2.2006, lk 82). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. jaanuari 2006. aasta direktiiv 2006/1/EÜ ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol (kodifitseeritud versioon) (ELT L 33, 4.2.2006, lk 82).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009, lk 51), viimati muudetud nõukogu 13. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 517/2013 (ELT L 158, 10.6.2013, lk 1). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009, lk 51), viimati muudetud nõukogu 13. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 517/2013 (ELT L 158, 10.6.2013, lk 1).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1072/2009 rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (ELT L 300, 14.11.2009, lk 72), viimati muudetud nõukogu 13. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 517/2013 (ELT L 158, 10.6.2013, lk 1).
  Seoses käesoleva kokkuleppega:






  a) | vabastavad Euroopa Liit ja Šveitsi Konföderatsioon juhitunnistuse omamise kohustusest isikud, kellel on Šveitsi Konföderatsiooni, mõne Euroopa Liidu liikmesriigi või Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi kodakondsus; |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1072/2009 rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (ELT L 300, 14.11.2009, lk 72), viimati muudetud nõukogu 13. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 517/2013 (ELT L 158, 10.6.2013, lk 1).

Seoses käesoleva kokkuleppega:

a)

vabastavad Euroopa Liit ja Šveitsi Konföderatsioon juhitunnistuse omamise kohustusest isikud, kellel on Šveitsi Konföderatsiooni, mõne Euroopa Liidu liikmesriigi või Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi kodakondsus;

| b) | võib Šveitsi Konföderatsioon vabastada muude kui punktis a märgitud riikide kodanikud juhitunnistuse omamise kohustusest ainult pärast konsulteerimist Euroopa Liiduga ning tema nõusolekul; |
| --- | --- |

b)

võib Šveitsi Konföderatsioon vabastada muude kui punktis a märgitud riikide kodanikud juhitunnistuse omamise kohustusest ainult pärast konsulteerimist Euroopa Liiduga ning tema nõusolekul;

| c) | määruse (EÜ) nr 1072/2009 III peatüki sätteid (kabotaažvedude kohta) ei kohaldata. |
| --- | --- |

c)

määruse (EÜ) nr 1072/2009 III peatüki sätteid (kabotaažvedude kohta) ei kohaldata.

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1073/2009 rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 88), viimati muudetud nõukogu 13. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 517/2013 (ELT L 158, 10.6.2013, lk 1).
  Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel määruse (EÜ) nr 1073/2009 V peatüki sätteid (kabotaažvedude kohta) ei kohaldata. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1073/2009 rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 88), viimati muudetud nõukogu 13. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 517/2013 (ELT L 158, 10.6.2013, lk 1).

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel määruse (EÜ) nr 1073/2009 V peatüki sätteid (kabotaažvedude kohta) ei kohaldata.

| — | Komisjoni 17. detsembri 2009. aasta otsus 2009/992/EL riiklikku elektroonilisse autoveo-ettevõtjate registrisse kantavate andmete miinimumnõuete kohta (ELT L 339, 22.12.2009, lk 36). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 17. detsembri 2009. aasta otsus 2009/992/EL riiklikku elektroonilisse autoveo-ettevõtjate registrisse kantavate andmete miinimumnõuete kohta (ELT L 339, 22.12.2009, lk 36).

| — | Komisjoni 16. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1213/2010, millega kehtestatakse autoveo-ettevõtjate riiklike elektrooniliste registrite omavahelist ühendamist käsitlevad ühiseeskirjad (ELT L 335, 18.12.2010, lk 21). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 16. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1213/2010, millega kehtestatakse autoveo-ettevõtjate riiklike elektrooniliste registrite omavahelist ühendamist käsitlevad ühiseeskirjad (ELT L 335, 18.12.2010, lk 21).

| — | Komisjoni 9. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 361/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1073/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo dokumentidega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 2121/98 (ELT L 107, 10.4.2014, lk 39). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 9. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 361/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1073/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo dokumentidega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 2121/98 (ELT L 107, 10.4.2014, lk 39).

| — | Komisjoni 18. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/403, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1071/2009 seoses liidu eeskirjade raskete, autoveo-ettevõtja hea maine kaotamiseni viia võivate rikkumiste liigitusega ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/22/EÜ III lisa (ELT L 74, 19.3.2016, lk 8). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 18. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/403, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1071/2009 seoses liidu eeskirjade raskete, autoveo-ettevõtja hea maine kaotamiseni viia võivate rikkumiste liigitusega ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/22/EÜ III lisa (ELT L 74, 19.3.2016, lk 8).

2. jagu – Sotsiaalsed standardid

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/15/EÜ autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta (EÜT L 80, 23.3.2002, lk 35). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/15/EÜ autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta (EÜT L 80, 23.3.2002, lk 35).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta direktiiv 2003/59/EÜ reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ muutmise ja nõukogu direktiivi 76/914/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 226, 10.9.2003, lk 4). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta direktiiv 2003/59/EÜ reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ muutmise ja nõukogu direktiivi 76/914/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 226, 10.9.2003, lk 4).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85 (ELT L 102, 11.4.2006, lk 1), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrusega (EL) nr 165/2014 (ELT L 60, 28.2.2014, lk 1). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85 (ELT L 102, 11.4.2006, lk 1), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrusega (EL) nr 165/2014 (ELT L 60, 28.2.2014, lk 1).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiv 2006/22/EÜ, mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ (ELT L 102, 11.4.2006, lk 35), viimati muudetud komisjoni 18. märtsi 2016. aasta direktiiviga (EL) 2016/403 (ELT L 74, 19.3.2016, lk 8). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiv 2006/22/EÜ, mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ (ELT L 102, 11.4.2006, lk 35), viimati muudetud komisjoni 18. märtsi 2016. aasta direktiiviga (EL) 2016/403 (ELT L 74, 19.3.2016, lk 8).

| — | Komisjoni 1. juuli 2010. aasta määrus (EL) nr 581/2010 salvestusseadmetelt ja juhikaartidelt asjakohaste andmete allalaadimise maksimumperioodide kohta (ELT L 168, 2.7.2010, lk 16). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 1. juuli 2010. aasta määrus (EL) nr 581/2010 salvestusseadmetelt ja juhikaartidelt asjakohaste andmete allalaadimise maksimumperioodide kohta (ELT L 168, 2.7.2010, lk 16).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 165/2014 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (ELT L 60, 28.2.2014, lk 1). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 165/2014 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (ELT L 60, 28.2.2014, lk 1).

| — | Komisjoni 21. jaanuari 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/68 juhikaartide elektrooniliste registrite ühendamise ühiste menetluste ja tehniliste kirjelduste kohta (ELT L 15, 22.1.2016, lk 51), muudetud komisjoni 25. augusti 2017. aasta rakendusmäärusega (EL) 2017/1503 (ELT L 221, 26.8.2017, lk 10). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 21. jaanuari 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/68 juhikaartide elektrooniliste registrite ühendamise ühiste menetluste ja tehniliste kirjelduste kohta (ELT L 15, 22.1.2016, lk 51), muudetud komisjoni 25. augusti 2017. aasta rakendusmäärusega (EL) 2017/1503 (ELT L 221, 26.8.2017, lk 10).

| — | Komisjoni 18. märtsi 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/799, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 165/2014, millega sätestatakse sõidumeerikute ja nende komponentide konstruktsiooni, katsetamise, paigaldamise, kasutamise ja parandamise nõuded (ELT L 139, 26.5.2016, lk 1), muudetud komisjoni 28. veebruari 2018. aasta rakendusmäärusega (EL) 2018/502 (ELT L 85, 28.3.2018, lk 1). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 18. märtsi 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/799, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 165/2014, millega sätestatakse sõidumeerikute ja nende komponentide konstruktsiooni, katsetamise, paigaldamise, kasutamise ja parandamise nõuded (ELT L 139, 26.5.2016, lk 1), muudetud komisjoni 28. veebruari 2018. aasta rakendusmäärusega (EL) 2018/502 (ELT L 85, 28.3.2018, lk 1).

| — | Komisjoni 23. märtsi 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/548, millega kehtestatakse sõidumeeriku plommi eemaldamisest või rikkumisest kirjalikult teatamise standardvorm (ELT L 79, 24.3.2017, lk 1). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 23. märtsi 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/548, millega kehtestatakse sõidumeeriku plommi eemaldamisest või rikkumisest kirjalikult teatamise standardvorm (ELT L 79, 24.3.2017, lk 1).

| — | Komisjoni 30. märtsi 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/1013, millega koostatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 561/2006 artiklis 17 osutatud aruande standardvorm (ELT L 153, 16.6.2017, lk 28). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 30. märtsi 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/1013, millega koostatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 561/2006 artiklis 17 osutatud aruande standardvorm (ELT L 153, 16.6.2017, lk 28).

3. jagu – Tehnikaalased õigusnormid

Mootorsõidukid

| — | Nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiv 70/157/EMÜ mootorsõidukite lubatud mürataset ja heitgaasisüsteemi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 42, 23.2.1970, lk 16), viimati muudetud komisjoni 14. juuni 2007. aasta direktiiviga 2007/34/EÜ (ELT L 155, 15.6.2007, lk 49). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiv 70/157/EMÜ mootorsõidukite lubatud mürataset ja heitgaasisüsteemi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 42, 23.2.1970, lk 16), viimati muudetud komisjoni 14. juuni 2007. aasta direktiiviga 2007/34/EÜ (ELT L 155, 15.6.2007, lk 49).

| — | Nõukogu 3. detsembri 1987. aasta direktiiv 88/77/EMÜ liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad meetmeid, mida võetakse sõidukite diiselmootoritest väljapaisatavate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest väljapaisatavate gaasiliste osakeste heitmete vastu (EÜT L 36, 9.2.1988, lk 33), viimati muudetud komisjoni 10. aprilli 2001. aasta direktiiviga 2001/27/EÜ (EÜT L 107, 18.4.2001, lk 10). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 3. detsembri 1987. aasta direktiiv 88/77/EMÜ liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad meetmeid, mida võetakse sõidukite diiselmootoritest väljapaisatavate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest väljapaisatavate gaasiliste osakeste heitmete vastu (EÜT L 36, 9.2.1988, lk 33), viimati muudetud komisjoni 10. aprilli 2001. aasta direktiiviga 2001/27/EÜ (EÜT L 107, 18.4.2001, lk 10).

| — | Nõukogu 16. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/671/EMÜ alla 3,5tonnistes sõidukites turvavööde kohustuslikku kasutamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 373, 31.12.1991, lk 26), viimati muudetud komisjoni 27. veebruari 2014. aasta rakendusdirektiiviga 2014/37/EL (ELT L 59, 28.2.2014, lk 32). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 16. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/671/EMÜ alla 3,5tonnistes sõidukites turvavööde kohustuslikku kasutamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 373, 31.12.1991, lk 26), viimati muudetud komisjoni 27. veebruari 2014. aasta rakendusdirektiiviga 2014/37/EL (ELT L 59, 28.2.2014, lk 32).

| — | Nõukogu 10. veebruari 1992. aasta direktiiv 92/6/EMÜ teatavate kategooriate mootorsõidukite kiiruspiirikute paigaldamise ja kasutamise kohta ühenduses (EÜT L 57, 2.3.1992, lk 27), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta direktiiviga 2002/85/EÜ (EÜT L 327, 4.12.2002, lk 8). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 10. veebruari 1992. aasta direktiiv 92/6/EMÜ teatavate kategooriate mootorsõidukite kiiruspiirikute paigaldamise ja kasutamise kohta ühenduses (EÜT L 57, 2.3.1992, lk 27), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta direktiiviga 2002/85/EÜ (EÜT L 327, 4.12.2002, lk 8).

| — | Nõukogu 25. juuli 1996. aasta direktiiv 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. veebruari 2002. aasta direktiiviga 2002/7/EÜ (EÜT L 67, 9.3.2002, lk 47). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 25. juuli 1996. aasta direktiiv 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. veebruari 2002. aasta direktiiviga 2002/7/EÜ (EÜT L 67, 9.3.2002, lk 47).

| — | Nõukogu 3. novembri 1998. aasta määrus (EÜ) nr 2411/98 mootorsõidukite ja nende haagiste registreerimisliikmesriigi tunnusmärgi tunnustamise kohta ühendusesiseses liikluses (EÜT L 299, 10.11.1998, lk 1). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 3. novembri 1998. aasta määrus (EÜ) nr 2411/98 mootorsõidukite ja nende haagiste registreerimisliikmesriigi tunnusmärgi tunnustamise kohta ühendusesiseses liikluses (EÜT L 299, 10.11.1998, lk 1).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/30/EÜ ühenduses liiklevate kommertsveokite tehnokontrolli kohta (EÜT L 203, 10.8.2000, lk 1), viimati muudetud komisjoni 5. juuli 2010. aasta direktiiviga 2010/47/EL (ELT L 173, 8.7.2010, lk 33). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/30/EÜ ühenduses liiklevate kommertsveokite tehnokontrolli kohta (EÜT L 203, 10.8.2000, lk 1), viimati muudetud komisjoni 5. juuli 2010. aasta direktiiviga 2010/47/EL (ELT L 173, 8.7.2010, lk 33).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/55/EÜ liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad meetmeid, mida võetakse sõidukite diiselmootoritest eralduvate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest eralduvate gaasiliste osakeste heitmete vastu (ELT L 275, 20.10.2005, lk 1), viimati muudetud komisjoni 18. juuli 2008. aasta direktiiviga 2008/74/EÜ (ELT L 192, 19.7.2008, lk 51). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/55/EÜ liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad meetmeid, mida võetakse sõidukite diiselmootoritest eralduvate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest eralduvate gaasiliste osakeste heitmete vastu (ELT L 275, 20.10.2005, lk 1), viimati muudetud komisjoni 18. juuli 2008. aasta direktiiviga 2008/74/EÜ (ELT L 192, 19.7.2008, lk 51).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 595/2009, mis käsitleb mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnitust seoses raskeveokite heitmetega (Euro VI) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 715/2007 ja direktiivi 2007/46/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/1269/EMÜ, 2005/55/EÜ ja 2005/78/EÜ (ELT L 188, 18.7.2009, lk 1), viimati muudetud komisjoni 31. jaanuari 2014. aasta määrusega (EL) nr 133/2014 (ELT L 47, 18.2.2014, lk 1). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 595/2009, mis käsitleb mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnitust seoses raskeveokite heitmetega (Euro VI) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 715/2007 ja direktiivi 2007/46/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/1269/EMÜ, 2005/55/EÜ ja 2005/78/EÜ (ELT L 188, 18.7.2009, lk 1), viimati muudetud komisjoni 31. jaanuari 2014. aasta määrusega (EL) nr 133/2014 (ELT L 47, 18.2.2014, lk 1).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid (ELT L 200, 31.7.2009, lk 1), viimati muudetud komisjoni 22. juuni 2016. aasta määrusega (EL) 2016/1004 (ELT L 165, 23.6.2016, lk 1). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid (ELT L 200, 31.7.2009, lk 1), viimati muudetud komisjoni 22. juuni 2016. aasta määrusega (EL) 2016/1004 (ELT L 165, 23.6.2016, lk 1).

| — | Komisjoni 25. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 582/2011, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 595/2009 seoses raskeveokite heidetega (Euro VI) ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ I ja III lisa (ELT L 167, 25.6.2011, lk 1), viimati muudetud komisjoni 12. juuni 2014. aasta määrusega (EL) nr 627/2014 (ELT L 174, 13.6.2014, lk 28). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 25. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 582/2011, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 595/2009 seoses raskeveokite heidetega (Euro VI) ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ I ja III lisa (ELT L 167, 25.6.2011, lk 1), viimati muudetud komisjoni 12. juuni 2014. aasta määrusega (EL) nr 627/2014 (ELT L 174, 13.6.2014, lk 28).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/45/EL, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, lk 51). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/45/EL, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, lk 51).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 540/2014 mootorsõidukite ja varusummutisüsteemide mürataseme kohta, millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 70/157/EMÜ (ELT L 158, 27.5.2014, lk 131), muudetud komisjoni 26. juuni 2017. aasta delegeeritud määrusega (EL) 2017/1576 (ELT L 239, 19.9.2017, lk 3). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 540/2014 mootorsõidukite ja varusummutisüsteemide mürataseme kohta, millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 70/157/EMÜ (ELT L 158, 27.5.2014, lk 131), muudetud komisjoni 26. juuni 2017. aasta delegeeritud määrusega (EL) 2017/1576 (ELT L 239, 19.9.2017, lk 3).

Ohtlike kaupade vedu

| — | Nõukogu 6. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/50/EÜ ohtlike kaupade autoveo kontrollimise ühtse korra kohta (EÜT L 249, 17.10.1995, lk 35), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiviga 2008/54/EÜ (ELT L 162, 21.6.2008, lk 11). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 6. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/50/EÜ ohtlike kaupade autoveo kontrollimise ühtse korra kohta (EÜT L 249, 17.10.1995, lk 35), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiviga 2008/54/EÜ (ELT L 162, 21.6.2008, lk 11).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13), viimati muudetud komisjoni 23. novembri 2018. aasta direktiiviga (EL) 2018/1846 (ELT L 299, 26.11.2018, lk 58).
  Käesoleva kokkuleppega kohaldatakse Šveitsi suhtes järgmisi erandeid direktiivist 2008/68/EÜ: |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13), viimati muudetud komisjoni 23. novembri 2018. aasta direktiiviga (EL) 2018/1846 (ELT L 299, 26.11.2018, lk 58).

Käesoleva kokkuleppega kohaldatakse Šveitsi suhtes järgmisi erandeid direktiivist 2008/68/EÜ:

1.   Maanteetransport

24. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta) artikli 6 lõike 2 punkti a kohased Šveitsi suhtes kohaldatavad erandid:

RO – a – CH – 1

Teema: ÜRO numbri 1 202 alla kuuluva diislikütuse ja kütteaine vedu paakkonteinerites.

Viide kõnealuse direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 1.1.3.6 ja 6.8

Direktiivi lisa sisu: erandid seoses veoühikus veetavate kogustega, paakide ehitust käsitlevad eeskirjad.

Siseriikliku õigusakti sisu: selliste paakkonteinerite suhtes, mis ei ole ehitatud vastavalt punktile 6.8, vaid kooskõlas siseriiklike õigusaktidega ning mille mahutavus on kuni 1 210 liitrit ja mida kasutatakse ÜRO numbri 1202 alla kuuluva diislikütuse ja kütteaine veoks, võib kohaldada ADR-kokkuleppe punkti 1.1.3.6 erandeid.

Algviide siseriiklikule õigusaktile: 29. novembri 2002. aasta korralduse, milles käsitletakse ohtlike kaupade autovedu, 1. liite punkti 1.1.3.6.3 alapunkt b ja punkt 6.14 (SDR; RS 741.621).

Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.

RO – a – CH – 2

Teema: vabastus veodokumendi omamise nõudest punktis 1.1.3.6 kindlaks määratud ohtlike kaupade teatavate koguste puhul.

Viide kõnealuse direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 1.1.3.6 ja 5.4.1.

Direktiivi lisa sisu: veodokumendi omamise nõue.

Siseriikliku õigusakti sisu: selliste 4. veoliiki kuuluvate tühjade puhastamata konteinerite ning hädaabiteenistustes või sukeldumisvarustuses kasutatavate täidetud või tühjade hingamisaparaatide gaasiballoonide veo puhul, mille kogused ei ületata punktis 1.1.3.6 kehtestatud piirnorme, ei ole punktis 5.4.1 sätestatud veodokumendi omamine kohustuslik.

Algviide siseriiklikule õigusaktile: 29. novembri 2002. aasta korralduse, milles käsitletakse ohtlike kaupade autovedu, 1. liite punkti 1.1.3.6.3 alapunkt c (SDR; RS 741.621).

Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.

RO – a – CH – 3

Teema: tühjade puhastamata paakide vedu vee jaoks ohtlike vedelike ladustamisrajatisi teenindavate ettevõtjate poolt.

Viide kõnealuse direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 6.5, 6.8, 8.2 ja 9.

Direktiivi lisa sisu: paakide ja sõidukite ehitamine, varustamine ja kontrollimine; juhtide väljaõpe.

Siseriikliku õigusakti sisu: vee jaoks ohtlike vedelike ladustamisrajatisi teenindavate ettevõtjate kasutatavad veokid ja tühjad puhastamata paagid/konteinerid vedelike mahutamiseks paikselt kasutatavate paakide teenindamise ajal ei kuulu ehitamist, varustamist ja kontrollimist käsitlevate määruste ega tähistamist ja ARD sätestatud oranži numbrimärki käsitlevate määruste reguleerimisalasse. Nende suhtes kohaldatakse tähistamis- ja identifitseerimisnõudeid ning sõidukijuht ei ole kohustatud läbima punktis 8.2 kirjeldatud koolitust.

Algviide siseriiklikule õigusaktile: 29. novembri 2002. aasta korralduse, milles käsitletakse ohtlike kaupade autovedu, 1. liite punkt 1.1.3.6.3.10 (SDR; RS 741.621).

Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.

24. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta) artikli 6 lõike 2 punkti b alapunkti i kohased Šveitsi suhtes kohaldatavad erandid

RO – bi – CH – 1

Teema: ohtlikke kaupu sisaldavate majapidamisjäätmete vedu jäätmekõrvaldusrajatistesse.

Viide kõnealuse direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 2, 4.1.10, 5.2 ja 5.4.

Direktiivi lisa sisu: klassifitseerimine, kombineeritud pakendamine, märgistamine ja tähistamine, dokumendid.

Siseriikliku õigusakti sisu: eeskirjad hõlmavad sätteid, mis käsitlevad (majapidamise jaoks) ohtlikke kaupu sisaldavate majapidamisjäätmete lihtsustatud klassifitseerimist pädeva asutuse tunnustatud eksperdi poolt, asjakohaste mahutite kasutamist ning juhtide väljaõpet. Majapidamisjäätmeid, mida eksperdil ei ole võimalik klassifitseerida, võib kindlaksmääratud pakendis ja veoühikus vedada väikeste kogustena jäätmekäitluskeskusse.

Algviide siseriiklikule õigusaktile: 29. novembri 2002. aasta korralduse, milles käsitletakse ohtlike kaupade autovedu, 1. liite punkt 1.1.3.7 (SDR; RS 741.621).

Märkused: kõnealuseid eeskirju võib kohaldada üksnes ohtlikke kaupu sisaldavate majapidamisjäätmete veo suhtes avalike jäätmekäitluskohtade ja jäätmekõrvaldusrajatiste vahel.

Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.

RO – bi – CH – 2

Teema: ilutulestike tagasivedu.

Viide kõnealuse direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 2.1.2, 5.4.

Direktiivi lisa sisu: klassifikatsioon ja dokumendid.

Siseriikliku õigusakti sisu: ÜRO numbrite 0335, 0336 ja 0337 alla kuuluvate ilutulestike jaemüüjatelt tarnijatele tagasi veo lihtsustamiseks on kavandatud erandid seoses netomassi andmete ja veodokumendis märgitud tooteliigitusega.

Algviide siseriiklikule õigusaktile: 29. novembri 2002. aasta korralduse, milles käsitletakse ohtlike kaupade autovedu, 1. liite punkt 1.1.3.8 (SDR; RS 741.621).

Märkused: jaemüügiks ettenähtud toodete puhul on praktiliselt võimatu üksikasjalikult kontrollida iga müümata toote iga pakendiühiku täpset sisu.

Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.

RO – bi – CH – 3

Teema: ADRi koolitustõend, mis käsitleb purunenud sõidukite vedamiseks ettenähtud sõite, remondiga seotud sõite, paakveokite/paakide läbivaatusega seotud sõite, ning paakautode kontrollimise eest vastutavate ekspertide sõite kõnealustes sõidukites.

Viide kõnealuse direktiivi I lisa jaotisele I.1: punkt 8.2.1.

Direktiivi lisa sisu: sõidukijuhid peavad läbima koolituse.

Siseriikliku õigusakti sisu: ADRi koolitust ja tõendeid ei nõuta purunenud sõidukite vedamiseks ettenähtud sõitude või remontimisega seotud katsesõitude, paakveokite/paakide läbivaatuse käigus paakveokitega tehtavate sõitude ning paakautode kontrollimise eest vastutavate ekspertide poolt kõnealustes sõidukites tehtavate sõitude puhul.

Algviide siseriiklikule õigusaktile: Šveitsi Konföderatsiooni keskkonna-, transpordi-, energeetika- ja sideministeeriumi (DETEC) 30. septembri 2008. aasta juhised ohtlike kaupade autoveo kohta.

Märkused: mõnel juhul sisaldavad veokid, mis on purunenud või remondis, ning tehniliseks ülevaatuseks ettevalmistatavad paakveokid või tehnilise ülevaatuse ajal kontrollitavad veokid siiski ohtlikke kaupu.

Alajaotiste 1.3 ja 8.2.3 nõudeid kohaldatakse ka kõnealusel juhul.

Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.

2.   Raudteevedu

24. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta) artikli 6 lõike 2 punkti a kohased Šveitsi suhtes kohaldatavad erandid:

RA – a – CH – 1

Teema: ÜRO numbri 1202 alla kuuluva diislikütuse ja kütteaine vedu paakkonteinerites.

Viide kõnealuse direktiivi II lisa jaotisele II.1: punkt 6.8.

Direktiivi lisa sisu: paakide ehitamist käsitlevad määrused.

Siseriikliku õigusakti sisu: lubatud on paakkonteinerid, mis ei ole ehitatud vastavalt punktile 6.8, vaid kooskõlas siseriiklike õigustaktidega ning mille mahutavus on kuni 1 210 liitrit ja mida kasutatakse ÜRO numbri 1202 alla kuuluva diislikütuse ja kütteaine veoks.

Algviide siseriiklikule õigusaktile: DETECi 3. detsembri 1996. aasta korralduse (mis käsitleb ohtlike kaupade raudtee- ja köisteevedu) lisa (RSD, RS 742.401.6) ja 29. novembri 2002. aasta korralduse (milles käsitletakse ohtlike kaupade autovedu) 1. liite punkt 6.14 (SDR; RS 741.621).

Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.

RA – a – CH – 2

Teema: Veodokument.

Viide kõnealuse direktiivi II lisa jaotisele II.1: punkt 5.4.1.1.1.

Direktiivi lisa sisu: veodokumendis nõutav üldine teave.

Siseriikliku õigusakti sisu: veodokumendis võib kasutada üldmõistet kui kõnealusele veodokumendile on lisatud eespool esitatud viite kohaselt nõutavate andmete loetelu.

Algviide siseriiklikule õigusaktile: DETECi 3. detsembri 1996. aasta korralduse (mis käsitleb ohtlike kaupade raudtee- ja köisteevedu) lisa (RSD, RS 742.401.6).

Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2010. aasta direktiiv 2010/35/EL transporditavate surveseadmete kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 76/767/EMÜ, 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ ja 1999/36/EÜ (ELT L 165, 30.6.2010, lk 1). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2010. aasta direktiiv 2010/35/EL transporditavate surveseadmete kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 76/767/EMÜ, 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ ja 1999/36/EÜ (ELT L 165, 30.6.2010, lk 1).

4. jagu – Raudteega seotud juurdepääsu- ja transiidiõigused

| — | Nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiiv 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta (EÜT L 237, 24.8.1991, lk 25). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiiv 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta (EÜT L 237, 24.8.1991, lk 25).

| — | Nõukogu 19. juuni 1995. aasta direktiiv 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta (EÜT L 143, 27.6.1995, lk 70). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 19. juuni 1995. aasta direktiiv 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta (EÜT L 143, 27.6.1995, lk 70).

| — | Nõukogu 19. juuni 1995. aasta direktiiv 95/19/EÜ raudtee infrastruktuuri mahtude jaotuse ja infrastruktuuri kasutamise maksude sissenõudmise kohta (EÜT L 143, 27.6.1995, lk 75). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 19. juuni 1995. aasta direktiiv 95/19/EÜ raudtee infrastruktuuri mahtude jaotuse ja infrastruktuuri kasutamise maksude sissenõudmise kohta (EÜT L 143, 27.6.1995, lk 75).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv) (ELT L 164, 30.4.2004, lk 44), viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2014. aasta direktiiviga 2014/88/EL (ELT L 201, 10.7.2014, lk 9). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv) (ELT L 164, 30.4.2004, lk 44), viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2014. aasta direktiiviga 2014/88/EL (ELT L 201, 10.7.2014, lk 9).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiiv 2007/59/EÜ ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 51), viimati muudetud komisjoni 1. juuni 2016. aasta direktiiviga (EL) 2016/882 (ELT L 146, 3.6.2016, lk 22). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiiv 2007/59/EÜ ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 51), viimati muudetud komisjoni 1. juuni 2016. aasta direktiiviga (EL) 2016/882 (ELT L 146, 3.6.2016, lk 22).

| — | Komisjoni 13. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 653/2007 ühtse vormi kasutamise kohta Euroopas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 kohaste ohutustunnistuste ja taotlusdokumentide puhul ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/14/EÜ alusel antud ohutustunnistuste kehtivuse kohta (ELT L 153, 14.6.2007, lk 9), muudetud komisjoni 10. mai 2011. aasta määrusega (EL) nr 445/2011 (ELT L 122, 11.5.2011, lk 22). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 13. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 653/2007 ühtse vormi kasutamise kohta Euroopas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 kohaste ohutustunnistuste ja taotlusdokumentide puhul ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/14/EÜ alusel antud ohutustunnistuste kehtivuse kohta (ELT L 153, 14.6.2007, lk 9), muudetud komisjoni 10. mai 2011. aasta määrusega (EL) nr 445/2011 (ELT L 122, 11.5.2011, lk 22).

| — | Komisjoni 9. novembri 2007. aasta otsus 2007/756/EÜ, millega võetakse vastu direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ artikli 14 lõigetega 4 ja 5 ettenähtud riikliku raudteeveeremi registri ühised tehnilised kirjeldused (ELT L 305, 23.11.2007, lk 30), muudetud komisjoni 10. veebruari 2011. aasta otsusega 2011/107/EL (ELT L 43, 17.2.2011, lk 33). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 9. novembri 2007. aasta otsus 2007/756/EÜ, millega võetakse vastu direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ artikli 14 lõigetega 4 ja 5 ettenähtud riikliku raudteeveeremi registri ühised tehnilised kirjeldused (ELT L 305, 23.11.2007, lk 30), muudetud komisjoni 10. veebruari 2011. aasta otsusega 2011/107/EL (ELT L 43, 17.2.2011, lk 33).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/57/EÜ ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (ELT L 191, 18.7.2008, lk 1), viimati muudetud komisjoni 10. märtsi 2014. aasta direktiiviga 2014/38/EL (ELT L 70, 11.3.2014, lk 20). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/57/EÜ ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (ELT L 191, 18.7.2008, lk 1), viimati muudetud komisjoni 10. märtsi 2014. aasta direktiiviga 2014/38/EL (ELT L 70, 11.3.2014, lk 20).

| — | Komisjoni 30. novembri 2009. aasta otsus 2009/965/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ (ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta) artikli 27 lõikes 4 osutatud võrdlusdokumendi kohta (ELT L 341, 22.12.2009, lk 1), muudetud komisjoni 17. novembri 2015. aasta rakendusotsusega (EL) 2015/2299 (ELT L 324, 10.12.2015, lk 15). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 30. novembri 2009. aasta otsus 2009/965/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ (ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta) artikli 27 lõikes 4 osutatud võrdlusdokumendi kohta (ELT L 341, 22.12.2009, lk 1), muudetud komisjoni 17. novembri 2015. aasta rakendusotsusega (EL) 2015/2299 (ELT L 324, 10.12.2015, lk 15).

| — | Komisjoni 3. detsembri 2009. aasta määrus (EL) nr 36/2010 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/59/EÜ kohaste ühenduse vedurijuhilubade, lisasertifikaatide, lisasertifikaatide kinnitatud koopiate ja vedurijuhiloa taotluste vormide kohta (ELT L 13, 19.1.2010, lk 1). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 3. detsembri 2009. aasta määrus (EL) nr 36/2010 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/59/EÜ kohaste ühenduse vedurijuhilubade, lisasertifikaatide, lisasertifikaatide kinnitatud koopiate ja vedurijuhiloa taotluste vormide kohta (ELT L 13, 19.1.2010, lk 1).

| — | Komisjoni 9. novembri 2010. aasta otsus 2010/713/EL, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ alusel vastu võetud koostalitluse tehnilistes kirjeldustes kasutatavaid vastavushindamise, kasutuskõlblikkuse hindamise ja EÜ vastavustõendamise menetluse mooduleid (ELT L 319, 4.12.2010, lk 1). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 9. novembri 2010. aasta otsus 2010/713/EL, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ alusel vastu võetud koostalitluse tehnilistes kirjeldustes kasutatavaid vastavushindamise, kasutuskõlblikkuse hindamise ja EÜ vastavustõendamise menetluse mooduleid (ELT L 319, 4.12.2010, lk 1).

| — | Komisjoni 9. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1158/2010 raudteede ohutustunnistuste vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta (ELT L 326, 10.12.2010, lk 11). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 9. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1158/2010 raudteede ohutustunnistuste vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta (ELT L 326, 10.12.2010, lk 11).

| — | Komisjoni 10. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1169/2010 raudtee ohutusloa vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta (ELT L 327, 11.12.2010, lk 13). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 10. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1169/2010 raudtee ohutusloa vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta (ELT L 327, 11.12.2010, lk 13).

| — | Komisjoni 1. märtsi 2011. aasta määrus (EL) nr 201/2011 lubatud tüüpi raudteeveeremi vastavusdeklaratsiooni näidise kohta (ELT L 57, 2.3.2011, lk 8). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 1. märtsi 2011. aasta määrus (EL) nr 201/2011 lubatud tüüpi raudteeveeremi vastavusdeklaratsiooni näidise kohta (ELT L 57, 2.3.2011, lk 8).

| — | Komisjoni 26. aprilli 2011. aasta otsus 2011/275/EL üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 126, 14.5.2011, lk 53), muudetud komisjoni 23. juuli 2012. aasta otsusega 2012/464/EL (ELT L 217, 14.8.2012, lk 20). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 26. aprilli 2011. aasta otsus 2011/275/EL üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 126, 14.5.2011, lk 53), muudetud komisjoni 23. juuli 2012. aasta otsusega 2012/464/EL (ELT L 217, 14.8.2012, lk 20).

| — | Komisjoni 10. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 445/2011, milles käsitletakse kaubavagunite hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise süsteemi ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 653/2007 (ELT L 122, 11.5.2011, lk 22). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 10. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 445/2011, milles käsitletakse kaubavagunite hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise süsteemi ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 653/2007 (ELT L 122, 11.5.2011, lk 22).

| — | Komisjoni 5. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 454/2011 üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „reisijateveoteenuste telemaatilised rakendused“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 123, 12.5.2011, lk 11), viimati muudetud komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärusega (EL) 2019/775 (ELT L 139, 27.5.2019, lk 103). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 5. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 454/2011 üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „reisijateveoteenuste telemaatilised rakendused“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 123, 12.5.2011, lk 11), viimati muudetud komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärusega (EL) 2019/775 (ELT L 139, 27.5.2019, lk 103).

| — | Komisjoni 4. oktoobri 2011. aasta rakendusotsus 2011/665/EL lubatud raudteeveeremitüüpide Euroopa registri kohta (ELT L 264, 8.10.2011, lk 32). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 4. oktoobri 2011. aasta rakendusotsus 2011/665/EL lubatud raudteeveeremitüüpide Euroopa registri kohta (ELT L 264, 8.10.2011, lk 32).

| — | Komisjoni 22. novembri 2011. aasta otsus 2011/765/EL vedurijuhtide koolitamisega tegelevate koolituskeskuste tunnustamise kriteeriumide, vedurijuhtide eksamineerijate tunnustamise kriteeriumide ja eksamite korraldamise kriteeriumide kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/59/EÜ (ELT L 314, 29.11.2011, lk 36). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 22. novembri 2011. aasta otsus 2011/765/EL vedurijuhtide koolitamisega tegelevate koolituskeskuste tunnustamise kriteeriumide, vedurijuhtide eksamineerijate tunnustamise kriteeriumide ja eksamite korraldamise kriteeriumide kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/59/EÜ (ELT L 314, 29.11.2011, lk 36).

| — | Komisjoni 25. jaanuari 2012. aasta otsus 2012/88/EL üleeuroopalise raudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 51, 23.2.2012, lk 1), viimati muudetud komisjoni 5. jaanuari 2015. aasta otsusega (EL) 2015/14 (ELT L 3, 7.1.2015, lk 44). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 25. jaanuari 2012. aasta otsus 2012/88/EL üleeuroopalise raudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 51, 23.2.2012, lk 1), viimati muudetud komisjoni 5. jaanuari 2015. aasta otsusega (EL) 2015/14 (ELT L 3, 7.1.2015, lk 44).

| — | Komisjoni 14. novembri 2012. aasta otsus 2012/757/EL, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega muudetakse otsust 2007/756/EÜ (ELT L 345, 15.12.2012, lk 1), muudetud komisjoni 2. detsembri 2013. aasta otsusega 2013/710/EL (ELT L 323, 4.12.2013, lk 35).
  Šveitsis kohaldatakse järgmisi ühiskomitee otsuse nr 2/2019 artiklis 6 osutatud siseriiklikke eeskirju:






  — | CH-TSI OPE-001: raudtee käitamistoiming: suulise suhtluse salvestamine (võimalik, et eeskiri ei ole otsusega 2012/757/EL kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020); |
| --- | --- | --- |

—

Komisjoni 14. novembri 2012. aasta otsus 2012/757/EL, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega muudetakse otsust 2007/756/EÜ (ELT L 345, 15.12.2012, lk 1), muudetud komisjoni 2. detsembri 2013. aasta otsusega 2013/710/EL (ELT L 323, 4.12.2013, lk 35).

Šveitsis kohaldatakse järgmisi ühiskomitee otsuse nr 2/2019 artiklis 6 osutatud siseriiklikke eeskirju:

—

CH-TSI OPE-001: raudtee käitamistoiming: suulise suhtluse salvestamine (võimalik, et eeskiri ei ole otsusega 2012/757/EL kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020);

| — | CH-TSI OPE-002: raudtee käitamistoiming: sidemeetod (võimalik, et eeskiri ei ole otsusega 2012/757/EL kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020); |
| --- | --- |

—

CH-TSI OPE-002: raudtee käitamistoiming: sidemeetod (võimalik, et eeskiri ei ole otsusega 2012/757/EL kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020);

| — | CH-TSI OPE-003: raudtee käitamistoiming: töökeel (võimalik, et eeskiri ei ole otsusega 2012/757/EL kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020); |
| --- | --- |

—

CH-TSI OPE-003: raudtee käitamistoiming: töökeel (võimalik, et eeskiri ei ole otsusega 2012/757/EL kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020);

| — | CH-TSI OPE-004: raudtee käitamistoiming: hädaabikõne (võimalik, et eeskiri ei ole otsusega 2012/757/EL kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020); |
| --- | --- |

—

CH-TSI OPE-004: raudtee käitamistoiming: hädaabikõne (võimalik, et eeskiri ei ole otsusega 2012/757/EL kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020);

| — | Komisjoni 16. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1078/2012, milles käsitletakse pärast ohutustunnistuse või ohutusloa saamist raudteeveo-ettevõtjate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ning hoolduse eest vastutavate üksuste poolt tehtava järelevalve ühist ohutusmeetodit (ELT L 320, 17.11.2012, lk 8). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 16. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1078/2012, milles käsitletakse pärast ohutustunnistuse või ohutusloa saamist raudteeveo-ettevõtjate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ning hoolduse eest vastutavate üksuste poolt tehtava järelevalve ühist ohutusmeetodit (ELT L 320, 17.11.2012, lk 8).

| — | Komisjoni 13. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 321/2013, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – kaubavagunid“ koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2006/861/EÜ (ELT L 104, 12.4.2013, lk 1), viimati muudetud komisjoni 8. juuni 2015. aasta määrusega (EL) 2015/924 (ELT L 150, 17.6.2015, lk 10). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 13. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 321/2013, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – kaubavagunid“ koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2006/861/EÜ (ELT L 104, 12.4.2013, lk 1), viimati muudetud komisjoni 8. juuni 2015. aasta määrusega (EL) 2015/924 (ELT L 150, 17.6.2015, lk 10).

| — | Komisjoni 30. aprilli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 402/2013 riskihindamise ühise ohutusmeetodi kohta ja määruse (EÜ) nr 352/2009 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 121, 3.5.2013, lk 8), muudetud komisjoni 13. juuli 2015. aasta rakendusmäärusega (EL) 2015/1136 (ELT L 185, 14.7.2015, lk 6). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 30. aprilli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 402/2013 riskihindamise ühise ohutusmeetodi kohta ja määruse (EÜ) nr 352/2009 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 121, 3.5.2013, lk 8), muudetud komisjoni 13. juuli 2015. aasta rakendusmäärusega (EL) 2015/1136 (ELT L 185, 14.7.2015, lk 6).

| — | Komisjoni 26. novembri 2014. aasta rakendusotsus 2014/880/EL raudteeinfrastruktuuri registri ühiste tehniliste kirjelduste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2011/633/EL (ELT L 356, 12.12.2014, lk 489). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 26. novembri 2014. aasta rakendusotsus 2014/880/EL raudteeinfrastruktuuri registri ühiste tehniliste kirjelduste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2011/633/EL (ELT L 356, 12.12.2014, lk 489).

| — | Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1300/2014, milles käsitletakse koostalitluse tehnilist kirjeldust seoses puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamisega Euroopa Liidu raudteesüsteemis (ELT L 356, 12.12.2014, lk 1), muudetud komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärusega (EL) 2019/772 (ELT L 139 I, 27.5.2019, lk 1). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1300/2014, milles käsitletakse koostalitluse tehnilist kirjeldust seoses puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamisega Euroopa Liidu raudteesüsteemis (ELT L 356, 12.12.2014, lk 1), muudetud komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärusega (EL) 2019/772 (ELT L 139 I, 27.5.2019, lk 1).

| — | Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1301/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 179), muudetud komisjoni 13. juuni 2018. aasta rakendusmäärusega (EL) 2018/868 (ELT L 149, 14.6.2018, lk 16). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1301/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 179), muudetud komisjoni 13. juuni 2018. aasta rakendusmäärusega (EL) 2018/868 (ELT L 149, 14.6.2018, lk 16).

| — | Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1302/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 228), viimati muudetud komisjoni 13. juuni 2018. aasta rakendusmäärusega (EL) 2018/868 (ELT L 149, 14.6.2018, lk 16).
  Šveitsis kohaldatakse järgmisi ühiskomitee otsuse nr 2/2019 artiklis 6 osutatud siseriiklikke eeskirju:






  — | CH-TSI LOC&PAS-001: vooluvõtturi liugepinna laius |
| --- | --- | --- |

—

Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1302/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 228), viimati muudetud komisjoni 13. juuni 2018. aasta rakendusmäärusega (EL) 2018/868 (ELT L 149, 14.6.2018, lk 16).

Šveitsis kohaldatakse järgmisi ühiskomitee otsuse nr 2/2019 artiklis 6 osutatud siseriiklikke eeskirju:

—

CH-TSI LOC&PAS-001: vooluvõtturi liugepinna laius

| — | CH-TSI LOC&PAS-002: järjestikused pöörangud/pöörangute läbimise hindamine |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-002: järjestikused pöörangud/pöörangute läbimise hindamine

| — | CH-TSI LOC&PAS-003: väikese raadiusega kõverad (r < 250 m) |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-003: väikese raadiusega kõverad (r < 250 m)

| — | CH-TSI LOC&PAS-004: rööbastee nihkejõud |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-004: rööbastee nihkejõud

| — | CH-TSI LOC&PAS 005: välisrööpa kõrgenduse puudujääk |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS 005: välisrööpa kõrgenduse puudujääk

| — | CH-TSI LOC&PAS-006: N-seeria kallutussüsteemiga veeremile tüübikinnituse saamine |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-006: N-seeria kallutussüsteemiga veeremile tüübikinnituse saamine

| — | CH-TSI LOC&PAS-007: rattaharjade õlitamine |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-007: rattaharjade õlitamine

| — | CH-TSI LOC&PAS-009: sisepõlemismootoriga veeremi heitgaasid (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) nr 1302/2014 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-009: sisepõlemismootoriga veeremi heitgaasid (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) nr 1302/2014 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020)

| — | CH-TSI LOC&PAS-010: rongi eesmine optiline hoiatussignaal: 3 punast signaaltuld |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-010: rongi eesmine optiline hoiatussignaal: 3 punast signaaltuld

| — | CH-TSI LOC&PAS-011: veojõu piiramine |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-011: veojõu piiramine

| — | CH-TSI LOC&PAS-012: näivjuhtivus |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-012: näivjuhtivus

| — | CH-TSI LOC&PAS 013: vooluvõtturi ja kontaktliini vastastikune mõju |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS 013: vooluvõtturi ja kontaktliini vastastikune mõju

| — | CH-TSI LOC&PAS-014: ühilduvus tee hõivatust kontrollivate seadmetega |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-014: ühilduvus tee hõivatust kontrollivate seadmetega

| — | CH-TSI LOC&PAS-017: gabariit |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-017: gabariit

| — | CH-TSI LOC&PAS-018: rööbastee vähim kõverusraadius |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-018: rööbastee vähim kõverusraadius

| — | CH-TSI LOC&PAS-019: signaal „Non leading input“
  (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) nr 1302/2014 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-019: signaal „Non leading input“
  (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) nr 1302/2014 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020)

| — | CH-TSI LOC&PAS-020: signaal „Sleeping input“ mitmikveo puhul (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) nr 1302/2014 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-020: signaal „Sleeping input“ mitmikveo puhul (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) nr 1302/2014 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020)

| — | CH-TSI LOC&PAS-022: kiirpiduri lähtestamine (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) nr 1302/2014 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-022: kiirpiduri lähtestamine (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) nr 1302/2014 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020)

| — | CH-TSI LOC&PAS-025: ETCSi rongisisese seadme lahtiühendamisseadme kaitse mittesihipärase kasutamise eest (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) nr 1302/2014 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-025: ETCSi rongisisese seadme lahtiühendamisseadme kaitse mittesihipärase kasutamise eest (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) nr 1302/2014 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020)

| — | CH-TSI LOC&PAS-026: ERTMS/ETCS Baseline 3 seadmetega varustatud rongidel on SIGNUM/ZUB süsteemi kasutamine keelatud |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-026: ERTMS/ETCS Baseline 3 seadmetega varustatud rongidel on SIGNUM/ZUB süsteemi kasutamine keelatud

| — | CH-TSI LOC&PAS-027: kaugjuhtimine manööverdamisel (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) nr 1302/2014 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-027: kaugjuhtimine manööverdamisel (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) nr 1302/2014 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020)

| — | CH-TSI LOC&PAS-028: gabariit (uksed) |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-028: gabariit (uksed)

| — | CH-TSI LOC&PAS-029: rööbastelt mahajooksmise vältimine (Y/Q) |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-029: rööbastelt mahajooksmise vältimine (Y/Q)

| — | CH-TSI LOC&PAS-030: rööbastee haardumisest sõltumatute pidurisüsteemide kasutamine |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-030: rööbastee haardumisest sõltumatute pidurisüsteemide kasutamine

| — | CH-TSI LOC&PAS-031: veojõu turvaline katkestamine (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) nr 1302/2014 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-031: veojõu turvaline katkestamine (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) nr 1302/2014 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020)

| — | CH-TSI LOC&PAS-035: piisav pidurdusvõimsus kiirpidurduse korral (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) nr 1302/2014 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-035: piisav pidurdusvõimsus kiirpidurduse korral (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) nr 1302/2014 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020)

| — | CH-TSI LOC&PAS-037: sõidupidur (ETCS) (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) nr 1302/2014 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI LOC&PAS-037: sõidupidur (ETCS) (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) nr 1302/2014 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020)

| — | Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1303/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust „Raudteetunnelite ohutus“ (ELT L 356, 12.12.2014, lk 394). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1303/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust „Raudteetunnelite ohutus“ (ELT L 356, 12.12.2014, lk 394).

| — | Komisjoni 26. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1304/2014 üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – müra“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta, millega muudetakse otsust 2008/232/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/229/EL (ELT L 356, 12.12.2014, lk 421). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 26. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1304/2014 üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – müra“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta, millega muudetakse otsust 2008/232/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/229/EL (ELT L 356, 12.12.2014, lk 421).

| — | Komisjoni 11. detsembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1305/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmete koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 62/2006 (ELT L 356, 12.12.2014, lk 438), viimati muudetud komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärusega (EL) 2019/778 (ELT L 139 I, 27.5.2019, lk 356). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 11. detsembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1305/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmete koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 62/2006 (ELT L 356, 12.12.2014, lk 438), viimati muudetud komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärusega (EL) 2019/778 (ELT L 139 I, 27.5.2019, lk 356).

| — | Komisjoni 4. veebruari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/171, mis käsitleb raudteeveo-ettevõtjate tegevuslubade väljaandmise korra teatavaid aspekte (ELT L 29, 5.2.2015, lk 3). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 4. veebruari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/171, mis käsitleb raudteeveo-ettevõtjate tegevuslubade väljaandmise korra teatavaid aspekte (ELT L 29, 5.2.2015, lk 3).

| — | Komisjoni 12. juuni 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/909, milles käsitletakse rongiliikluse korraldamisega seotud otseste kulude arvutamise meetodeid (ELT L 148, 13.6.2015, lk 17). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 12. juuni 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/909, milles käsitletakse rongiliikluse korraldamisega seotud otseste kulude arvutamise meetodeid (ELT L 148, 13.6.2015, lk 17).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44). Šveitsis kohaldatakse ainult järgmisi sätteid: artiklid 7 (lõiked 1–3), 8–10, 12, 15, 17, 21 (v.a lõige 7), 22–25, 27–42, 44, 45 ja 49 ning II, III ja IV lisa. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44). Šveitsis kohaldatakse ainult järgmisi sätteid: artiklid 7 (lõiked 1–3), 8–10, 12, 15, 17, 21 (v.a lõige 7), 22–25, 27–42, 44, 45 ja 49 ning II, III ja IV lisa.

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/798 raudteeohutuse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 102). Šveitsis kohaldatakse ainult järgmisi sätteid: artiklid 9, 10 (v.a lõige 7), 13, 14 ja 17 ning III lisa. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/798 raudteeohutuse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 102). Šveitsis kohaldatakse ainult järgmisi sätteid: artiklid 9, 10 (v.a lõige 7), 13, 14 ja 17 ning III lisa.

| — | Komisjoni 27. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/919 Euroopa Liidu raudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 158, 15.6.2016, lk 1).
  Šveitsis kohaldatakse järgmisi ühiskomitee otsuse nr 2/2019 artiklis 6 osutatud siseriiklikke eeskirju:






  — | CH-TSI CCS-003: ZUB/SIGNUM süsteemile paketi 44 edastamise aktiveerimine/desaktiveerimine |
| --- | --- | --- |

—

Komisjoni 27. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/919 Euroopa Liidu raudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 158, 15.6.2016, lk 1).

Šveitsis kohaldatakse järgmisi ühiskomitee otsuse nr 2/2019 artiklis 6 osutatud siseriiklikke eeskirju:

—

CH-TSI CCS-003: ZUB/SIGNUM süsteemile paketi 44 edastamise aktiveerimine/desaktiveerimine

| — | CH-TSI CCS-005: GSM-R andmeedastuse kvaliteedisertifikaat (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) 2016/919 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-005: GSM-R andmeedastuse kvaliteedisertifikaat (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) 2016/919 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020)

| — | CH-TSI CCS-006: signaali „Non leading permitted“ kadu töörežiimil „Non Leading“
  (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) 2016/919 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-006: signaali „Non leading permitted“ kadu töörežiimil „Non Leading“
  (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) 2016/919 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020)

| — | CH-TSI CCS-007: pidurduskõveraid puudutavad eeskirjad (ERTMS/ETCS Baseline 2) |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-007: pidurduskõveraid puudutavad eeskirjad (ERTMS/ETCS Baseline 2)

| — | CH-TSI CCS-008: muudatustaotluste rakendamine miinimumtasemel (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) 2016/919 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-008: muudatustaotluste rakendamine miinimumtasemel (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) 2016/919 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020)

| — | CH-TSI CCS-011: Euroloopi toimimine |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-011: Euroloopi toimimine

| — | CH-TSI CCS-015: kahe GSM-R andmekanali üheaegne haldamine |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-015: kahe GSM-R andmekanali üheaegne haldamine

| — | CH-TSI CCS-016: riigispetsiifiliste toiminguparameetrite kasutamine (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) 2016/919 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-016: riigispetsiifiliste toiminguparameetrite kasutamine (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) 2016/919 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020)

| — | CH-TSI CCS-018: Levels STM/NTC seadmete kasutamine on SIGNUM/ZUB süsteemis keelatud |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-018: Levels STM/NTC seadmete kasutamine on SIGNUM/ZUB süsteemis keelatud

| — | CH-TSI CCS-019: rongi andmete automaatne vastuvõtmine ja kuvamine (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) 2016/919 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-019: rongi andmete automaatne vastuvõtmine ja kuvamine (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) 2016/919 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020)

| — | CH-TSI CCS-022: tagurdamine töörežiimil „Unfitted“ |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-022: tagurdamine töörežiimil „Unfitted“

| — | CH-TSI CCS-023: tekstsõnumite kuvamine |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-023: tekstsõnumite kuvamine

| — | CH-TSI CCS-024: rongi andmed NC_TRAIN, M_AXLELOAD, V_MAXTRAIN (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) 2016/919 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-024: rongi andmed NC_TRAIN, M_AXLELOAD, V_MAXTRAIN (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) 2016/919 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020)

| — | CH-TSI CCS-026: liiniseadmete internetipõhine seire rongi pardal |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-026: liiniseadmete internetipõhine seire rongi pardal

| — | CH-TSI CCS-032: rongi kordumatu identimisnumber ETCSi rongisisese seadme ja seadme CabRadio GSM-R kasutamisel (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) 2016/919 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-032: rongi kordumatu identimisnumber ETCSi rongisisese seadme ja seadme CabRadio GSM-R kasutamisel (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) 2016/919 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020)

| — | CH-TSI CCS-033: seadme GSM-R Voice funktsioonid (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) 2016/919 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-033: seadme GSM-R Voice funktsioonid (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) 2016/919 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020)

| — | CH-TSI CCS-034: töörežiim „Non Leading“ |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-034: töörežiim „Non Leading“

| — | CH-TSI CCS-035: DMI ekraanil kuvatav teave (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) 2016/919 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-035: DMI ekraanil kuvatav teave (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) 2016/919 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020)

| — | CH-TSI CCS-038: teade läbisõidu usaldusvahemiku olulise suurenemise kohta (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) 2016/919 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020) |
| --- | --- |

—

CH-TSI CCS-038: teade läbisõidu usaldusvahemiku olulise suurenemise kohta (võimalik, et eeskiri ei ole määrusega (EL) 2016/919 kooskõlas, eeskiri vaadatakse läbi enne 31. detsembrit 2020)

| — | CH-CSM-RA-001: ohutust tõendavad dokumendid ETCS seadmetele Šveitsis tüübikinnituse saamiseks |
| --- | --- |

—

CH-CSM-RA-001: ohutust tõendavad dokumendid ETCS seadmetele Šveitsis tüübikinnituse saamiseks

| — | CH-CSM-RA-002: nõuded, mida kohaldatakse sõidukiiruse puhul üle 200 km/h |
| --- | --- |

—

CH-CSM-RA-002: nõuded, mida kohaldatakse sõidukiiruse puhul üle 200 km/h

| — | CH-CSM-RA-003: rongi andmete kvaliteet |
| --- | --- |

—

CH-CSM-RA-003: rongi andmete kvaliteet

| — | Komisjoni 4. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/545, millega kehtestatakse raudteeveeremile ja raudteeveeremi tüübile loa andmise menetluse praktiline kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/797 (ELT L 90, 6.4.2018, lk 66). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 4. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/545, millega kehtestatakse raudteeveeremile ja raudteeveeremi tüübile loa andmise menetluse praktiline kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/797 (ELT L 90, 6.4.2018, lk 66).

| — | Komisjoni 16. veebruari 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/761, millega kehtestatakse ühised ohutusmeetodid riiklike ohutusasutuste poolt pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 kohase ühtse ohutustunnistuse või ohutusloa väljaandmist tehtavaks järelevalveks ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 1077/2012 (ELT L 129, 25.5.2018, lk 16). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 16. veebruari 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/761, millega kehtestatakse ühised ohutusmeetodid riiklike ohutusasutuste poolt pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 kohase ühtse ohutustunnistuse või ohutusloa väljaandmist tehtavaks järelevalveks ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 1077/2012 (ELT L 129, 25.5.2018, lk 16).

| — | Komisjoni 8. märtsi 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/762, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 kohastele ohutusjuhtimissüsteemi nõuetele vastavad ühised ohutusmeetodid ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EL) nr 1158/2010 ja (EL) nr 1169/2010 (ELT L 129, 25.5.2018, lk 26). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 8. märtsi 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/762, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 kohastele ohutusjuhtimissüsteemi nõuetele vastavad ühised ohutusmeetodid ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EL) nr 1158/2010 ja (EL) nr 1169/2010 (ELT L 129, 25.5.2018, lk 26).

| — | Komisjoni 9. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/763, millega kehtestatakse raudteeveo-ettevõtjatele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 alusel ühtse ohutustunnistuse väljaandmise praktiline kord ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 653/2007 (ELT L 129, 25.5.2018, lk 49). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 9. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/763, millega kehtestatakse raudteeveo-ettevõtjatele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 alusel ühtse ohutustunnistuse väljaandmise praktiline kord ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 653/2007 (ELT L 129, 25.5.2018, lk 49).

| — | Komisjoni 12. veebruari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/250 milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 kohast raudtee koostalitluse komponentide ja allsüsteemide EÜ deklaratsioonide ja sertifikaatide näidisvormi, lubatud veeremiüksuse tüübile vastavuse deklaratsiooni näidist ja allsüsteemi EÜ vastavustõendamise menetlust ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 201/2011 (ELT L 42, 13.2.2019, lk 9). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 12. veebruari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/250 milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 kohast raudtee koostalitluse komponentide ja allsüsteemide EÜ deklaratsioonide ja sertifikaatide näidisvormi, lubatud veeremiüksuse tüübile vastavuse deklaratsiooni näidist ja allsüsteemi EÜ vastavustõendamise menetlust ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 201/2011 (ELT L 42, 13.2.2019, lk 9).

| — | Komisjoni 16. mai 2019. aasta soovitus (EL) 2019/780 taristuettevõtjatele ohutuslubade väljastamise praktilise korra kohta (ELT L 139 I, 27.5.2019, lk 390). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 16. mai 2019. aasta soovitus (EL) 2019/780 taristuettevõtjatele ohutuslubade väljastamise praktilise korra kohta (ELT L 139 I, 27.5.2019, lk 390).

5. jagu – Muud valdkonnad

| — | Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/82/EMÜ mineraalõlide aktsiisimäärade ühtlustamise kohta (EÜT L 316, 31.10.1992, lk 19). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/82/EMÜ mineraalõlide aktsiisimäärade ühtlustamise kohta (EÜT L 316, 31.10.1992, lk 19).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/54/EÜ tunnelite miinimumohutusnõuete kohta üleeuroopalises teedevõrgus (ELT L 167, 30.4.2004, lk 39). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/54/EÜ tunnelite miinimumohutusnõuete kohta üleeuroopalises teedevõrgus (ELT L 167, 30.4.2004, lk 39).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/96/EÜ maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta (ELT L 319, 29.11.2008, lk 59). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/96/EÜ maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta (ELT L 319, 29.11.2008, lk 59).

---

Parandused

| 17.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 13/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 13/58

---

Komisjoni 9. oktoobri 2019. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/1776 (millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 280, 31. oktoober 2019
  )

Leheküljel 1030 Šveitsi käsitleva kande neljandas veerus

asendatakse

„
  Berne“

järgmisega:

järgmisega

„Delémont“.

---

| 17.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 13/59 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 13/59

---

Komisjoni 9. oktoobri 2019. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/1776 (millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr2658/87 I lisa) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 280, 31. oktoober 2019
  )

Leheküljel 10 sisukorras 7. lisa käsitlevas kandes

asendatakse

„Reserveeritud võimalikuks tulevaseks kasutamiseks kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemis“

järgmisega:

„Reserveeritud võimalikuks tulevaseks kasutamiseks“.

---