# Euroopa Liidu L 94/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 94 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik27. märts 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 94

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik27. märts 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/445, 15. oktoober 2019, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 516/2014 (millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond) II lisa | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/446, 15. oktoober 2019, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 515/2014 (millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend) II lisa | 3 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/447, 16. detsember 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega täpsustatakse kriteeriume, mille alusel määratakse kindlaks pandikirjade ja väärtpaberistamistega seotud vastaspoole krediidiriski piisava maandamise kord, ning muudetakse delegeeritud määruseid (EL) 2015/2205 ja (EL) 2016/1178 (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/448, 17. detsember 2019, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/2251 seoses börsiväliste tuletisinstrumentide käsitluse täpsustamisega riskide maandamiseks kasutatavate teatavate lihtsate, läbipaistvate ja standarditud väärtpaberistamiste puhul (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/449, 25. märts 2020, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas | 11 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2020/450, 22. jaanuar 2020, abikava SA.29150 – 2010/C (ex 2010/NN) kohta, mida Saksamaa rakendas kahjumi maksualase edasikandmise võimaldamiseks raskustes olevate äriühingute saneerimise korral (saneerimisklausel (Sanierungsklausel))
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 254 all)

   (
  1
  ) | 14 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/451, 26. märts 2020, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 1985 all)

   (
  1
  ) | 23 |
| | | KODU- JA TÖÖKORRAD |
| | * | Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti haldusnõukogu otsus, 26. märts 2020, sise-eeskirjade kohta, milles käsitletakse andmesubjektide teatud õiguste piiramist seoses isikuandmete töötlemisega Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti tegevuse raames | 46 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/445, 15. oktoober 2019, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 516/2014 (millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond) II lisa

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/446, 15. oktoober 2019, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 515/2014 (millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend) II lisa

3

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/447, 16. detsember 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega täpsustatakse kriteeriume, mille alusel määratakse kindlaks pandikirjade ja väärtpaberistamistega seotud vastaspoole krediidiriski piisava maandamise kord, ning muudetakse delegeeritud määruseid (EL) 2015/2205 ja (EL) 2016/1178 (
  1
  )

1

5

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/448, 17. detsember 2019, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/2251 seoses börsiväliste tuletisinstrumentide käsitluse täpsustamisega riskide maandamiseks kasutatavate teatavate lihtsate, läbipaistvate ja standarditud väärtpaberistamiste puhul (
  1
  )

1

8

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/449, 25. märts 2020, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

11

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2020/450, 22. jaanuar 2020, abikava SA.29150 – 2010/C (ex 2010/NN) kohta, mida Saksamaa rakendas kahjumi maksualase edasikandmise võimaldamiseks raskustes olevate äriühingute saneerimise korral (saneerimisklausel (Sanierungsklausel))
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 254 all)

   (
  1
  )

Sanierungsklausel

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 254 all)

1

14

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/451, 26. märts 2020, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 1985 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 1985 all)

1

23

KODU- JA TÖÖKORRAD

*

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti haldusnõukogu otsus, 26. märts 2020, sise-eeskirjade kohta, milles käsitletakse andmesubjektide teatud õiguste piiramist seoses isikuandmete töötlemisega Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti tegevuse raames

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 27.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/445,

15. oktoober 2019,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 516/2014 (millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond) II lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 516/2014, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, muudetakse nõukogu otsust 2008/381/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsused nr 573/2007/EÜ ja nr 575/2007/EÜ ja nõukogu otsus 2007/435/EÜ, (1) eriti selle artikli 16 lõige 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogus määruse (EL) nr 514/2014 (2) artiklis 15 osutatud vahekokkuvõtte raames tehti kindlaks liikmesriikide vajadused täiendava rahastuse järele varjupaiga, migratsiooni ja integratsiooni valdkondades. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogus määruse (EL) nr 514/2014 (2) artiklis 15 osutatud vahekokkuvõtte raames tehti kindlaks liikmesriikide vajadused täiendava rahastuse järele varjupaiga, migratsiooni ja integratsiooni valdkondades.

| (2) | Vahekokkuvõtte tegemise käigus tehti kindlaks vajadus anda piisavat rahalist toetust vastuvõtu-, majutus- ja kinnipidamisasutuste, rahvusvahelise kaitse taotlejatele või kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad liikmesriigis ning kes ei vasta või enam ei vasta liikmesriigi territooriumile sisenemise ja seal viibimise tingimustele, osutatavate vastavate teenuste ning rahvusvahelise kaitse taotlejate eluasemetoetuse jaoks. |
| --- | --- |

(2)

Vahekokkuvõtte tegemise käigus tehti kindlaks vajadus anda piisavat rahalist toetust vastuvõtu-, majutus- ja kinnipidamisasutuste, rahvusvahelise kaitse taotlejatele või kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad liikmesriigis ning kes ei vasta või enam ei vasta liikmesriigi territooriumile sisenemise ja seal viibimise tingimustele, osutatavate vastavate teenuste ning rahvusvahelise kaitse taotlejate eluasemetoetuse jaoks.

| (3) | Määruse (EL) nr 516/2014 II lisas on loetletud liikmesriikidele täiendavate rahaliste vahendite saamiseks kaheksat erimeedet, millest kuus on mitut liikmesriiki kaasavad ühismeetmed. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 516/2014 II lisas on loetletud liikmesriikidele täiendavate rahaliste vahendite saamiseks kaheksat erimeedet, millest kuus on mitut liikmesriiki kaasavad ühismeetmed.

| (4) | Vahekokkuvõtte kontekstis kindlaks tehtud poliitiliste arengusuundade ja rahastamisvajadustega ei saa praeguse erimeetmete loetelu abil piisavalt hästi tegeleda. Seetõttu on selle loetelu muutmine parim viis Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi eesmärkide raames kindlaks tehtud vajaduste rahuldamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Vahekokkuvõtte kontekstis kindlaks tehtud poliitiliste arengusuundade ja rahastamisvajadustega ei saa praeguse erimeetmete loetelu abil piisavalt hästi tegeleda. Seetõttu on selle loetelu muutmine parim viis Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi eesmärkide raames kindlaks tehtud vajaduste rahuldamiseks.

| (5) | Määruse (EL) nr 516/2014 II lisasse uue erimeetme lisamine aitab kaasa rändevoogude tõhusale juhtimisele. See on kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõike 2 punktis d sätestatud erieesmärgiga suurendada solidaarsust liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) nr 516/2014 II lisasse uue erimeetme lisamine aitab kaasa rändevoogude tõhusale juhtimisele. See on kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõike 2 punktis d sätestatud erieesmärgiga suurendada solidaarsust liikmesriikide vahel.

| (6) | Sellise uue erimeetme lisamine, mis peegeldab liikmesriikide hiljutist poliitilist arengut ja rahastamisvajadusi, loob märkimisväärset lisaväärtust, kuna see aitab leevendada survet rändajate ja varjupaigataotlejate voogudest enim mõjutatud liikmesriikidele ja seega liidule kui tervikule. |
| --- | --- |

(6)

Sellise uue erimeetme lisamine, mis peegeldab liikmesriikide hiljutist poliitilist arengut ja rahastamisvajadusi, loob märkimisväärset lisaväärtust, kuna see aitab leevendada survet rändajate ja varjupaigataotlejate voogudest enim mõjutatud liikmesriikidele ja seega liidule kui tervikule.

| (7) | Et erimeedet oleks võimalik viivitamata kohaldada, pidades silmas eespool nimetatud kiireloomulisi rahastamisvajadusi, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(7)

Et erimeedet oleks võimalik viivitamata kohaldada, pidades silmas eespool nimetatud kiireloomulisi rahastamisvajadusi, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (8) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 516/2014 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 516/2014 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 516/2014 II lisasse lisatakse järgmine 9. punkt:

| „9. | Liikmesriikides, mis seisavad silmitsi suure või ebaproportsionaalse rändesurve või mõlemaga: rahvusvahelise kaitse taotlejatele või kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad liikmesriigis ning kes ei vasta või enam ei vasta liikmesriigi territooriumile sisenemise ja/või seal viibimise tingimustele, nõuetekohaste vastuvõtu-, majutus- ja kinnipidamisasutuste ja vastavate teenuste loomine, arendamine ja käitamine ning rahvusvahelise kaitse taotlejate eluasemetoetused.“ |
| --- | --- |

„9.

Liikmesriikides, mis seisavad silmitsi suure või ebaproportsionaalse rändesurve või mõlemaga: rahvusvahelise kaitse taotlejatele või kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad liikmesriigis ning kes ei vasta või enam ei vasta liikmesriigi territooriumile sisenemise ja/või seal viibimise tingimustele, nõuetekohaste vastuvõtu-, majutus- ja kinnipidamisasutuste ja vastavate teenuste loomine, arendamine ja käitamine ning rahvusvahelise kaitse taotlejate eluasemetoetused.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Brüssel, 15. oktoober 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 150, 20.5.2014, lk 168.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 514/2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted (ELT L 150, 20.5.2014, lk 112).

2

---

| 27.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/3

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/446,

15. oktoober 2019,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 515/2014 (millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend) II lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 515/2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 574/2007/EÜ, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogus määruse (EL) nr 514/2014 (2) artiklis 15 osutatud vahekokkuvõtte raames tehti kindlaks liikmesriikide vajadused täiendava rahastuse järele piirihalduse valdkonnas. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogus määruse (EL) nr 514/2014 (2) artiklis 15 osutatud vahekokkuvõtte raames tehti kindlaks liikmesriikide vajadused täiendava rahastuse järele piirihalduse valdkonnas.

| (2) | Vahekokkuvõtte tegemisel tehti kindlaks vajadus piisava rahalise toetuse järele piirikontrollitegevuste puhul, eelkõige esmase vastuvõtu piirkondades, nagu on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1624 (3) artikli 2 lõigus 10, ning muudel piirialadel, mis seisavad silmitsi sarnase olemasoleva või võimaliku suure ja ebaproportsionaalse rändesurvega. |
| --- | --- |

(2)

Vahekokkuvõtte tegemisel tehti kindlaks vajadus piisava rahalise toetuse järele piirikontrollitegevuste puhul, eelkõige esmase vastuvõtu piirkondades, nagu on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1624 (3) artikli 2 lõigus 10, ning muudel piirialadel, mis seisavad silmitsi sarnase olemasoleva või võimaliku suure ja ebaproportsionaalse rändesurvega.

| (3) | Määruse (EL) nr 515/2014 II lisas on loetletud kaks erimeedet, mille jaoks võivad liikmesriigid saada täiendavaid rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 515/2014 II lisas on loetletud kaks erimeedet, mille jaoks võivad liikmesriigid saada täiendavaid rahalisi vahendeid.

| (4) | Rahalisi vahendeid piirikontrolli võimekuse parandamiseks või esmase vastuvõtu süsteemi või sarnaste süsteemide rakendamiseks vajalikeks tegevusteks ei saa praeguse erimeetmete loetelu kaudu piisavalt suunata. Seetõttu on selle loetelu muutmine parim viis Sisejulgeolekufondi (välispiirid ja viisad) eesmärkide raames kindlaks tehtud vajaduste rahuldamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Rahalisi vahendeid piirikontrolli võimekuse parandamiseks või esmase vastuvõtu süsteemi või sarnaste süsteemide rakendamiseks vajalikeks tegevusteks ei saa praeguse erimeetmete loetelu kaudu piisavalt suunata. Seetõttu on selle loetelu muutmine parim viis Sisejulgeolekufondi (välispiirid ja viisad) eesmärkide raames kindlaks tehtud vajaduste rahuldamiseks.

| (5) | Määruse (EL) nr 515/2014 II lisasse uue erimeetme lisamine aitab kaasa liidu välispiiride tõhusale kontrollile. See on kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõike 2 punktis b sätestatud erieesmärgiga toetada integreeritud piirihaldust, hõlbustades rahvusvahelise kaitse kättesaadavust neile, kes seda vajavad. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) nr 515/2014 II lisasse uue erimeetme lisamine aitab kaasa liidu välispiiride tõhusale kontrollile. See on kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõike 2 punktis b sätestatud erieesmärgiga toetada integreeritud piirihaldust, hõlbustades rahvusvahelise kaitse kättesaadavust neile, kes seda vajavad.

| (6) | Sellise uue erimeetme lisamine, mis peegeldab liikmesriikide hiljutist poliitilist arengut ja rahastamisvajadusi, loob märkimisväärset lisaväärtust, kuna see aitab leevendada survet rändajate ja varjupaigataotlejate voogudest enim mõjutatud liikmesriikidele ja seega liidule kui tervikule. |
| --- | --- |

(6)

Sellise uue erimeetme lisamine, mis peegeldab liikmesriikide hiljutist poliitilist arengut ja rahastamisvajadusi, loob märkimisväärset lisaväärtust, kuna see aitab leevendada survet rändajate ja varjupaigataotlejate voogudest enim mõjutatud liikmesriikidele ja seega liidule kui tervikule.

| (7) | Et erimeedet oleks võimalik viivitamata kohaldada, pidades silmas nimetatud kiireloomulisi rahastamisvajadusi, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(7)

Et erimeedet oleks võimalik viivitamata kohaldada, pidades silmas nimetatud kiireloomulisi rahastamisvajadusi, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (8) | Määrust (EL) nr 515/2014 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(8)

Määrust (EL) nr 515/2014 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 515/2014 II lisasse lisatakse järgmine punkt 3:

| „3. | Piirikontrollitegevused, nagu näiteks piirikontroll ja piirivalvemeetmed piirkondades, mis on praegu või potentsiaalselt kõrge ja/või ebaproportsionaalse rändesurve all, kaasa arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1624 (*1) artikli 2 lõikes 10 määratletud esmase vastuvõtu piirkondade loomise, arendamise ja käitamisega seotud tegevused ning vajaduse korral kolmandates riikides toimuva piirihalduse toetamine. |
| --- | --- |

„3.

Piirikontrollitegevused, nagu näiteks piirikontroll ja piirivalvemeetmed piirkondades, mis on praegu või potentsiaalselt kõrge ja/või ebaproportsionaalse rändesurve all, kaasa arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1624 (*1) artikli 2 lõikes 10 määratletud esmase vastuvõtu piirkondade loomise, arendamise ja käitamisega seotud tegevused ning vajaduse korral kolmandates riikides toimuva piirihalduse toetamine.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Brüssel, 15. oktoober 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 150, 20.5.2014, lk 143.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 514/2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted (ELT L 150, 20.5.2014, lk 112).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/399 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 863/2007, nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004 ning nõukogu otsus 2005/267/EÜ (ELT L 251, 16.9.2016, lk 1).

3

---

| 27.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/5

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/447,

16. detsember 2019,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega täpsustatakse kriteeriume, mille alusel määratakse kindlaks pandikirjade ja väärtpaberistamistega seotud vastaspoole krediidiriski piisava maandamise kord, ning muudetakse delegeeritud määruseid (EL) 2015/2205 ja (EL) 2016/1178

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/2402 (2) muudeti määrust (EL) nr 648/2012, et lisada kõnealusesse määrusesse teatavad tingimused, mille alusel võib kliirimiskohustusest vabastada börsivälised tuletislepingud, mille on sõlminud pandikirjaüksused seoses pandikirjadega ja väärtpaberistamise eriotstarbelised ettevõtjad seoses väärtpaberistamisega. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/2402 (2) muudeti määrust (EL) nr 648/2012, et lisada kõnealusesse määrusesse teatavad tingimused, mille alusel võib kliirimiskohustusest vabastada börsivälised tuletislepingud, mille on sõlminud pandikirjaüksused seoses pandikirjadega ja väärtpaberistamise eriotstarbelised ettevõtjad seoses väärtpaberistamisega.

| (2) | Komisjoni delegeeritud määrused (EL) 2015/2205 (3) ja (EL) 2016/1178 (4) juba sisaldavad mitmeid tingimusi, mille alusel võib kliirimiskohustusest välja jätta börsivälised tuletislepingud, mille on sõlminud pandikirjaüksus seoses pandikirjaga. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni delegeeritud määrused (EL) 2015/2205 (3) ja (EL) 2016/1178 (4) juba sisaldavad mitmeid tingimusi, mille alusel võib kliirimiskohustusest välja jätta börsivälised tuletislepingud, mille on sõlminud pandikirjaüksus seoses pandikirjaga.

| (3) | Seoses pandikirjadega pandikirjaüksuste sõlmitud börsivälised tuletislepingud ja seoses väärtpaberistamistega väärtpaberistamise eriotstarbeliste ettevõtjate sõlmitud börsivälised tuletislepingud on teataval määral asendatavad. Võimaliku moonutuse või arbitraaži vältimiseks tuleks neid käsitleda kliirimiskohustuse seisukohast ühte moodi. |
| --- | --- |

(3)

Seoses pandikirjadega pandikirjaüksuste sõlmitud börsivälised tuletislepingud ja seoses väärtpaberistamistega väärtpaberistamise eriotstarbeliste ettevõtjate sõlmitud börsivälised tuletislepingud on teataval määral asendatavad. Võimaliku moonutuse või arbitraaži vältimiseks tuleks neid käsitleda kliirimiskohustuse seisukohast ühte moodi.

| (4) | Võttes arvesse ka määruse (EL) nr 648/2012 muutmist määrusega (EL) 2017/2402, on seepärast asjakohane jätta delegeeritud määrustest (EL) 2015/2205 ja (EL) 2016/1178 välja kõik tingimused, mille alusel võib pandikirjaga seoses pandikirjaüksuse sõlmitud börsivälised tuletislepingud kliirimiskohustusest välja jätta, ja lisada need tingimused uude delegeeritud määrusesse, mis sisaldab ka tingimusi, mille alusel võib väärtpaberistamisega seoses väärtpaberistamise eriotstarbelise ettevõtja sõlmitud börsivälised tuletislepingud kliirimiskohustusest välja jätta. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse ka määruse (EL) nr 648/2012 muutmist määrusega (EL) 2017/2402, on seepärast asjakohane jätta delegeeritud määrustest (EL) 2015/2205 ja (EL) 2016/1178 välja kõik tingimused, mille alusel võib pandikirjaga seoses pandikirjaüksuse sõlmitud börsivälised tuletislepingud kliirimiskohustusest välja jätta, ja lisada need tingimused uude delegeeritud määrusesse, mis sisaldab ka tingimusi, mille alusel võib väärtpaberistamisega seoses väärtpaberistamise eriotstarbelise ettevõtja sõlmitud börsivälised tuletislepingud kliirimiskohustusest välja jätta.

| (5) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2015/2205 ja delegeeritud määrust (EL) 2016/1178 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2015/2205 ja delegeeritud määrust (EL) 2016/1178 vastavalt muuta,

| (6) | Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt Euroopa Komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt Euroopa Komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (7) | Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid ning analüüsinud võimalikke seonduvaid kulusid ja kasu. Samuti on Euroopa järelevalveasutused küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (5) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 (6) artikli 37 kohaselt loodud kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogult ja tööandjapensionide sidusrühmade kogult ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (7) artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid ning analüüsinud võimalikke seonduvaid kulusid ja kasu. Samuti on Euroopa järelevalveasutused küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (5) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 (6) artikli 37 kohaselt loodud kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogult ja tööandjapensionide sidusrühmade kogult ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (7) artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks, milline pandikirjade kord maandab vastaspoole krediidiriski

Pandikirjade korda käsitatakse vastaspoole krediidiriski piisavalt maandavana, kui pandikirjadega seoses pandikirjaüksuste sõlmitud börsivälised tuletislepingud vastavad kõigile järgmistele kriteeriumidele:

| a) | need lepingud on pandikirjade tagatiste kogumis registreeritud või kajastatud vastavalt pandikirju käsitlevatele riiklikele õigusaktidele; |
| --- | --- |

a)

need lepingud on pandikirjade tagatiste kogumis registreeritud või kajastatud vastavalt pandikirju käsitlevatele riiklikele õigusaktidele;

| b) | pandikirjade emitendi või tagatiste kogumi kriisilahenduse või maksejõuetuse korral neid lepinguid ei lõpetata; |
| --- | --- |

b)

pandikirjade emitendi või tagatiste kogumi kriisilahenduse või maksejõuetuse korral neid lepinguid ei lõpetata;

| c) | pandikirjade emitentidega või pandikirjade tagatiste kogumitega sõlmitud börsivälise tuletislepingu vastaspool kuulub vähemalt samasse nõudeõiguse järku kui pandikirja omanik, välja arvatud juhul, kui pandikirjade emitentidega või pandikirjade tagatiste kogumitega sõlmitud börsivälise tuletislepingu vastaspool on lepingulised kohustused täitmata jätnud või mõjutatud pool või kui ta loobub samasse nõudeõiguse järku kuulumise õigusest; |
| --- | --- |

c)

pandikirjade emitentidega või pandikirjade tagatiste kogumitega sõlmitud börsivälise tuletislepingu vastaspool kuulub vähemalt samasse nõudeõiguse järku kui pandikirja omanik, välja arvatud juhul, kui pandikirjade emitentidega või pandikirjade tagatiste kogumitega sõlmitud börsivälise tuletislepingu vastaspool on lepingulised kohustused täitmata jätnud või mõjutatud pool või kui ta loobub samasse nõudeõiguse järku kuulumise õigusest;

| d) | pandikirja suhtes kohaldatakse regulatiivset tagatusnõuet vähemalt 102 %. |
| --- | --- |

d)

pandikirja suhtes kohaldatakse regulatiivset tagatusnõuet vähemalt 102 %.

Artikkel 2

Kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks, milline väärtpaberistamise kord maandab vastaspoole krediidiriski

Väärtpaberistamise korda käsitatakse vastaspoole krediidiriski piisavalt maandavana, kui väärtpaberistamisega seoses väärtpaberistamise eriotstarbelise ettevõtja sõlmitud börsivälised tuletislepingud vastavad kõigile järgmistele kriteeriumidele:

| a) | seoses väärtpaberistamisega väärtpaberistamise eriotstarbelise ettevõtjaga sõlmitud börsivälise tuletisinstrumendi vastaspool kuulub vähemalt samasse nõudeõiguse järku kui kõige kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise seeria omanikud, välja arvatud juhul, kui väärtpaberistamise eriotstarbelise ettevõtjaga seoses väärtpaberistamisega sõlmitud börsivälise tuletisinstrumendi vastaspool on kohustused täitmata jätnud või mõjutatud pool; |
| --- | --- |

a)

seoses väärtpaberistamisega väärtpaberistamise eriotstarbelise ettevõtjaga sõlmitud börsivälise tuletisinstrumendi vastaspool kuulub vähemalt samasse nõudeõiguse järku kui kõige kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise seeria omanikud, välja arvatud juhul, kui väärtpaberistamise eriotstarbelise ettevõtjaga seoses väärtpaberistamisega sõlmitud börsivälise tuletisinstrumendi vastaspool on kohustused täitmata jätnud või mõjutatud pool;

| b) | väärtpaberistamise eriotstarbelise ettevõtja suhtes, mis on seotud väärtpaberistamisega, millega börsiväline tuletisleping on seotud, kohaldatakse pidevalt kõige kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise väärtpaberi krediidikvaliteedi parandamise taset, mis on vähemalt 2 % lunastamata väärtpaberitest. |
| --- | --- |

b)

väärtpaberistamise eriotstarbelise ettevõtja suhtes, mis on seotud väärtpaberistamisega, millega börsiväline tuletisleping on seotud, kohaldatakse pidevalt kõige kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise väärtpaberi krediidikvaliteedi parandamise taset, mis on vähemalt 2 % lunastamata väärtpaberitest.

Artikkel 3

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2205 muutmine

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2205 artikli 1 lõige 2 jäetakse välja.

Artikkel 4

Delegeeritud määruse (EL) 2016/1178 muutmine

Delegeeritud määruse (EL) 2016/1178 artikli 1 lõige 2 jäetakse välja.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. detsember 2019

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2402, millega kehtestatakse väärtpaberistamise üldnormid ning luuakse lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise erinormid ning millega muudetakse direktiive 2009/65/EÜ, 2009/138/EÜ ja 2011/61/EL ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 35).

2

(3)  Komisjoni 6. augusti 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2205, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 kliiringukohustust käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (ELT L 314, 1.12.2015, lk 13).

3

(4)  Komisjoni 10. juuni 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1178, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 kliiringukohustust käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (ELT L 195, 20.7.2016, lk 3).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

7

---

| 27.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/8

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/448,

17. detsember 2019,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/2251 seoses börsiväliste tuletisinstrumentide käsitluse täpsustamisega riskide maandamiseks kasutatavate teatavate lihtsate, läbipaistvate ja standarditud väärtpaberistamiste puhul

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõiget 15 on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/2402 (2) artikli 42 lõikega 3. See muudatus tehti tagamaks, et võimendustagatise nõuete osas käsitletakse neid börsiväliseid tuletisinstrumente, mida ei kliirita keskse vastaspoole kaudu, pandikirjadega seotud tuletisinstrumente ja väärtpaberistamisega seotud tuletisinstrumente samal viisil. Kuna komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/2251 (3) põhineb määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõikel 15, tuleks kõnealust delegeeritud määrust muuta, et kajastada määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 15 muudatust, ja seega sätestada eeskirjad riskimaandamismeetmete kohta börsiväliste tuletislepingute puhul, mida ei kliirita keskse vastaspoole kaudu ja mille on seoses väärtpaberistamisega sõlminud väärtpaberistamise eriotstarbeline ettevõtja. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõiget 15 on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/2402 (2) artikli 42 lõikega 3. See muudatus tehti tagamaks, et võimendustagatise nõuete osas käsitletakse neid börsiväliseid tuletisinstrumente, mida ei kliirita keskse vastaspoole kaudu, pandikirjadega seotud tuletisinstrumente ja väärtpaberistamisega seotud tuletisinstrumente samal viisil. Kuna komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/2251 (3) põhineb määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõikel 15, tuleks kõnealust delegeeritud määrust muuta, et kajastada määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 15 muudatust, ja seega sätestada eeskirjad riskimaandamismeetmete kohta börsiväliste tuletislepingute puhul, mida ei kliirita keskse vastaspoole kaudu ja mille on seoses väärtpaberistamisega sõlminud väärtpaberistamise eriotstarbeline ettevõtja.

| (2) | Kooskõlas määruse (EL) nr 648/2012 muudetud artikli 11 lõikega 15 tuleks eeskirjades, mis käsitlevad riskimaandamismeetmeid börsiväliste tuletislepingute puhul, mida ei kliirita keskse vastaspoole kaudu ja mille sõlmib väärtpaberistamise eriotstarbeline ettevõtja seoses väärtpaberistamisega, võtta arvesse takistusi, millega puutuvad need väärtpaberistamise eriotstarbelised ettevõtjad kokku tagatise andmisel. Kuna väärtpaberistamise eriotstarbeliste ettevõtjate struktuur on tavaliselt selline, et nad ei tekita liigset likviidsust, on neil tagatise vahetamiseks kasutada vähem varasid. Seepärast ei saa väärtpaberistamise eriotstarbelised ettevõtjad vahetada tagatist viisil, mis oleks täielikult kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2016/2251 nõuetega. Seega tuleks eritingimustega sätestada, et väärtpaberistamise eriotstarbelised ettevõtjad oleksid seoses lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamisega tagatise andmisest vabastatud. See peaks väärtpaberistamise eriotstarbelistele ettevõtjatele võimaldama lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise puhul teatavat paindlikkust, tagades samas, et nende vastaspoolte riskid on piiratud. Samas ei ole seatud piiranguid, mis takistaks väärtpaberistamise eriotstarbelistel ettevõtjatel võtta lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamisega seoses oma vastaspooltelt tagatist ja see õigel ajal tagastada. Seepärast peavad väärtpaberistamise eriotstarbelised ettevõtjad olema lihtsa, läbipaistava ja standarditud väärtpaberistamise puhul kohustatud andma variatsioonitagatise rahas. Neil peaks olema õigus saada see osaliselt või täielikult tagasi, samas kui väärtpaberistamise eriotstarbelised ettevõtjad peaksid olema ainult kohustatud võtma rahas saadud variatsioonitagatise ja andma variatsioonitagatise saadud rahasumma jaoks. See on kooskõlas määruse (EL) 2017/2402 põhjendusega 41, milles on osutatud vajadusele tagada pandikirjadega seotud tuletisinstrumentide ja väärtpaberistamisega seotud tuletisinstrumentide ühtne käsitlemine seoses kliirimiskohustuse ja võimendustagatise nõuetega börsiväliste tuletisinstrumentide puhul, mida ei kliirita keskse vastaspoole kaudu. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EL) nr 648/2012 muudetud artikli 11 lõikega 15 tuleks eeskirjades, mis käsitlevad riskimaandamismeetmeid börsiväliste tuletislepingute puhul, mida ei kliirita keskse vastaspoole kaudu ja mille sõlmib väärtpaberistamise eriotstarbeline ettevõtja seoses väärtpaberistamisega, võtta arvesse takistusi, millega puutuvad need väärtpaberistamise eriotstarbelised ettevõtjad kokku tagatise andmisel. Kuna väärtpaberistamise eriotstarbeliste ettevõtjate struktuur on tavaliselt selline, et nad ei tekita liigset likviidsust, on neil tagatise vahetamiseks kasutada vähem varasid. Seepärast ei saa väärtpaberistamise eriotstarbelised ettevõtjad vahetada tagatist viisil, mis oleks täielikult kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2016/2251 nõuetega. Seega tuleks eritingimustega sätestada, et väärtpaberistamise eriotstarbelised ettevõtjad oleksid seoses lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamisega tagatise andmisest vabastatud. See peaks väärtpaberistamise eriotstarbelistele ettevõtjatele võimaldama lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise puhul teatavat paindlikkust, tagades samas, et nende vastaspoolte riskid on piiratud. Samas ei ole seatud piiranguid, mis takistaks väärtpaberistamise eriotstarbelistel ettevõtjatel võtta lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamisega seoses oma vastaspooltelt tagatist ja see õigel ajal tagastada. Seepärast peavad väärtpaberistamise eriotstarbelised ettevõtjad olema lihtsa, läbipaistava ja standarditud väärtpaberistamise puhul kohustatud andma variatsioonitagatise rahas. Neil peaks olema õigus saada see osaliselt või täielikult tagasi, samas kui väärtpaberistamise eriotstarbelised ettevõtjad peaksid olema ainult kohustatud võtma rahas saadud variatsioonitagatise ja andma variatsioonitagatise saadud rahasumma jaoks. See on kooskõlas määruse (EL) 2017/2402 põhjendusega 41, milles on osutatud vajadusele tagada pandikirjadega seotud tuletisinstrumentide ja väärtpaberistamisega seotud tuletisinstrumentide ühtne käsitlemine seoses kliirimiskohustuse ja võimendustagatise nõuetega börsiväliste tuletisinstrumentide puhul, mida ei kliirita keskse vastaspoole kaudu.

| (3) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2016/2251 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2016/2251 vastavalt muuta.

| (4) | Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (5) | Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve korraldasid käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsisid võimalikke kaasnevaid kulusid ja tulusid ning küsisid arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (4) artikli 37 kohaselt asutatud pangandussektori sidusrühmade kogult, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 (5) artikli 37 kohaselt asutatud kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogult ning tööandjapensionide sidusrühmade kogult ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (6) artikli 37 kohaselt asutatud väärtpaberituru sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve korraldasid käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsisid võimalikke kaasnevaid kulusid ja tulusid ning küsisid arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (4) artikli 37 kohaselt asutatud pangandussektori sidusrühmade kogult, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 (5) artikli 37 kohaselt asutatud kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogult ning tööandjapensionide sidusrühmade kogult ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (6) artikli 37 kohaselt asutatud väärtpaberituru sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) 2016/2251 muutmine

Delegeeritud määrusesse (EL) 2016/2251 lisatakse artikkel 30a:

„Artikkel 30a

Tuletisinstrumentide käsitlemine seoses riskide maandamiseks kasutatavate väärtpaberistamistega

1.   Erandina artikli 2 lõikest 2 ja juhul, kui täidetud on käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud tingimused, võivad vastaspooled börsiväliste tuletislepingute puhul, mille on sõlminud väärtpaberistamise eriotstarbeline ettevõtja seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/2402 (*1) artikli 2 punktis 1 määratletud väärtpaberistamisega ja mis vastavad määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 lõikes 5 sätestatud tingimustele, näha oma riskijuhtimismenetlustes ette järgmise:

| a) | variatsioonitagatist ei anna väärtpaberistamise eriotstarbeline ettevõtja, vaid see võetakse selle vastaspoolelt rahas ja tagastatakse selle vastaspoolele õigel ajal; |
| --- | --- |

a)

variatsioonitagatist ei anna väärtpaberistamise eriotstarbeline ettevõtja, vaid see võetakse selle vastaspoolelt rahas ja tagastatakse selle vastaspoolele õigel ajal;

| b) | alustamise tagatist ei anta ega võeta. |
| --- | --- |

b)

alustamise tagatist ei anta ega võeta.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse juhul, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | seoses väärtpaberistamisega väärtpaberistamise eriotstarbelise ettevõtjaga sõlmitud börsivälise tuletisinstrumendi vastaspool kuulub vähemalt samasse nõudeõiguse järku kui kõige kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise väärtpaberi omanikud, tingimusel et see vastaspool ei ole kohustused täitmata jätnud ega mõjutatud pool; |
| --- | --- |

a)

seoses väärtpaberistamisega väärtpaberistamise eriotstarbelise ettevõtjaga sõlmitud börsivälise tuletisinstrumendi vastaspool kuulub vähemalt samasse nõudeõiguse järku kui kõige kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise väärtpaberi omanikud, tingimusel et see vastaspool ei ole kohustused täitmata jätnud ega mõjutatud pool;

| b) | väärtpaberistamise eriotstarbelise ettevõtja suhtes, mis on seotud väärtpaberistamisega, millega börsiväline tuletisleping on seotud, kohaldatakse pidevalt kõige kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise väärtpaberi krediidikvaliteedi parandamise taset, mis on vähemalt 2 % lunastamata väärtpaberitest; |
| --- | --- |

b)

väärtpaberistamise eriotstarbelise ettevõtja suhtes, mis on seotud väärtpaberistamisega, millega börsiväline tuletisleping on seotud, kohaldatakse pidevalt kõige kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise väärtpaberi krediidikvaliteedi parandamise taset, mis on vähemalt 2 % lunastamata väärtpaberitest;

| c) | tasaarvestatavate tehingute kogum ei hõlma börsiväliseid tuletislepinguid, mis ei ole seotud väärtpaberistamisega. |
| --- | --- |

c)

tasaarvestatavate tehingute kogum ei hõlma börsiväliseid tuletislepinguid, mis ei ole seotud väärtpaberistamisega.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2019

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012 lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2402, millega kehtestatakse väärtpaberistamise üldnormid ning luuakse lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise erinormid ning millega muudetakse direktiive 2009/65/EÜ, 2009/138/EÜ ja 2011/61/EL ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 35).

2

(3)  Komisjoni 4. oktoobri 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/2251, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad riskimaandamismeetmeid börsiväliste tuletislepingute puhul, mida ei kliirita keskse vastaspoole kaudu (ELT L 340, 15.12.2016, lk 9).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

6

---

| 27.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/449,

25. märts 2020,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 183 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 510/2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõike 6 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta.

| (4) | Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. märts 2020

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu

peadirektoraadi peadirektori kohusetäitja

María Ángeles BENÍTEZ SALAS

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 150, 20.5.2014, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 28. juuni 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1484/95, millega sätestatakse täiendavate imporditollimaksude süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja määratakse kindlaks kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini kohta täiendavad imporditollimaksud ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 163/67/EMÜ (EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47).

3

---

LISA

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (eurot / 100 kg) | Artiklis 3 osutatud tagatis
  (eurot / 100 kg) | Päritolu (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) rümbad, nn 65 % kanarümbad, külmutatud | 129,1 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud | 221,8
  198,3
  267,8
  222,3 | 24
  31
  10
  23 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 1602 32 11 | Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus) | 310,6 | 0 | BR |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(eurot / 100 kg)

Artiklis 3 osutatud tagatis

(eurot / 100 kg)

Päritolu (1)

0207 12 90

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) rümbad, nn 65 % kanarümbad, külmutatud

129,1

0

AR

0207 14 10

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

221,8

198,3

267,8

222,3

24

31

10

23

AR

BR

CL

TH

1602 32 11

Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus)

310,6

0

BR

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7).“

1

---

OTSUSED

| 27.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/14 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/14

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2020/450,

22. jaanuar 2020,

abikava SA.29150 – 2010/C (ex 2010/NN) kohta, mida Saksamaa rakendas kahjumi maksualase edasikandmise võimaldamiseks raskustes olevate äriühingute saneerimise korral (saneerimisklausel (Sanierungsklausel))

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 254 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

Olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi eespool nimetatud sätete alusel (1)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | Komisjon saatis 5. augusti ja 30. septembri 2009. aasta kirjades Saksamaale teabenõuded äriühingu tulumaksu seaduse (Körperschaftsteuergesetz, edaspidi „KStG“) paragrahvi 8c kohta. Saksamaa ametiasutused vastasid neile 20. augusti ja 5. novembri 2009. aasta kirjadega. 24. veebruari 2010. aasta otsusega (edaspidi „algatamisotsus“) algatas komisjon KStG paragrahvi 8c lõike 1a (edaspidi „saneerimisklausel“ (Sanierungsklausel)) kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 108 lõikes 2 sätestatud ametliku uurimismenetluse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon saatis 5. augusti ja 30. septembri 2009. aasta kirjades Saksamaale teabenõuded äriühingu tulumaksu seaduse (Körperschaftsteuergesetz, edaspidi „KStG“) paragrahvi 8c kohta. Saksamaa ametiasutused vastasid neile 20. augusti ja 5. novembri 2009. aasta kirjadega. 24. veebruari 2010. aasta otsusega (edaspidi „algatamisotsus“) algatas komisjon KStG paragrahvi 8c lõike 1a (edaspidi „saneerimisklausel“ (Sanierungsklausel)) kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 108 lõikes 2 sätestatud ametliku uurimismenetluse.

Körperschaftsteuergesetz

Sanierungsklausel

| (2) | Algatamisotsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon kutsus Saksamaad ja kõiki huvitatud isikuid üles märkusi esitama. |
| --- | --- |

(2)

Algatamisotsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon kutsus Saksamaad ja kõiki huvitatud isikuid üles märkusi esitama.

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (3) | Saksamaa ametiasutused esitasid oma märkused 9. aprilli 2010. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(3)

Saksamaa ametiasutused esitasid oma märkused 9. aprilli 2010. aasta kirjaga.

| (4) | 9. aprillil ja 3. juunil 2010 toimusid Brüsselis kohtumised Saksamaa ametiasutustega. Saksamaa ametiasutused esitasid lisateavet 2. juulil 2010. Komisjon ei saanud märkusi huvitatud isikutelt. |
| --- | --- |

(4)

9. aprillil ja 3. juunil 2010 toimusid Brüsselis kohtumised Saksamaa ametiasutustega. Saksamaa ametiasutused esitasid lisateavet 2. juulil 2010. Komisjon ei saanud märkusi huvitatud isikutelt.

| (5) | 26. jaanuaril 2011 võttis komisjon vastu otsuse 2011/527/EL (3) (edaspidi „2011. aasta otsus“), milles ta leidis, et KStG paragrahvi 8c lõige 1a (saneerimisklausel) kujutab endast riigiabi, mida Saksamaa rakendas ebaseaduslikult, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. Samuti järeldas komisjon, et KStG paragrahvi 8c lõike 1a alusel antud abi ei sobinud kokku siseturuga, eelkõige kuna seda ei saanud kokkusobivaks pidada vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b, nagu seda on tõlgendatud ühenduse riigiabi meetmete ajutises raamistikus, (4) (5) ning otsustas, et kokkusobimatu abi tuleb tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(5)

26. jaanuaril 2011 võttis komisjon vastu otsuse 2011/527/EL (3) (edaspidi „2011. aasta otsus“), milles ta leidis, et KStG paragrahvi 8c lõige 1a (saneerimisklausel) kujutab endast riigiabi, mida Saksamaa rakendas ebaseaduslikult, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. Samuti järeldas komisjon, et KStG paragrahvi 8c lõike 1a alusel antud abi ei sobinud kokku siseturuga, eelkõige kuna seda ei saanud kokkusobivaks pidada vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b, nagu seda on tõlgendatud ühenduse riigiabi meetmete ajutises raamistikus, (4) (5) ning otsustas, et kokkusobimatu abi tuleb tagasi nõuda.

3

4

5

| (6) | Pärast 2011. aasta otsuse vastuvõtmist esitasid Saksamaa ja kolmandad isikud 2011. aasta otsuse peale tühistamishagid (6). 4. veebruaril 2016 lükkas Üldkohus hagejate väited tagasi ja jättis 2011. aasta otsuse jõusse (7). |
| --- | --- |

(6)

Pärast 2011. aasta otsuse vastuvõtmist esitasid Saksamaa ja kolmandad isikud 2011. aasta otsuse peale tühistamishagid (6). 4. veebruaril 2016 lükkas Üldkohus hagejate väited tagasi ja jättis 2011. aasta otsuse jõusse (7).

6

7

| (7) | Saksamaa ja kaks võimalikku abisaajat (Heitkamp BauHolding GmbH ja GFKL Financial Services AG) kaebasid Üldkohtu otsused edasi. 28. juunil 2018 tühistas Euroopa Kohus Üldkohtu otsused ja 2011. aasta otsuse (8). Euroopa Kohus leidis, et komisjon tegi valikulisuse analüüsis vea, võttes võrdlusbaasiks üksnes reegli, mille kohaselt on keelatud kahjumi edasikandmine äriühingu osalusstruktuuri muutmise korral (KStG paragrahvi 8c lõige 1), ja välistades võrdlusbaasist kahjumi edasikandmise üldreegli. |
| --- | --- |

(7)

Saksamaa ja kaks võimalikku abisaajat (Heitkamp BauHolding GmbH ja GFKL Financial Services AG) kaebasid Üldkohtu otsused edasi. 28. juunil 2018 tühistas Euroopa Kohus Üldkohtu otsused ja 2011. aasta otsuse (8). Euroopa Kohus leidis, et komisjon tegi valikulisuse analüüsis vea, võttes võrdlusbaasiks üksnes reegli, mille kohaselt on keelatud kahjumi edasikandmine äriühingu osalusstruktuuri muutmise korral (KStG paragrahvi 8c lõige 1), ja välistades võrdlusbaasist kahjumi edasikandmise üldreegli.

8

2.   MEETME/ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

MEETME/ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1.   Taustteave

Taustteave

| (8) | Äriühinguid maksustatakse Saksamaal peamiselt tulumaksuseaduse (Einkommensteuergesetz, edaspidi „EStG“) ja KStG alusel. EStG paragrahvi 10d lõikes 2 on sätestatud maksustamissaasta kahjumi edasikandmise võimalus, mis tähendab, et eelmistel aastatel saadud kahjumi tasaarvestamise kaudu on võimalik kooskõlas maksevõime põhimõttega vähendada maksustatavat sissetulekut järgmistel maksustamisaastatel kogusummas kuni üks miljon eurot aastas. KStG paragrahvi 8 lõike 1 kohaselt kehtib kahjumi edasikandmise võimalus ka ettevõtjatele, kes peavad tasuma äriühingu tulumaksu. |
| --- | --- |

(8)

Äriühinguid maksustatakse Saksamaal peamiselt tulumaksuseaduse (Einkommensteuergesetz, edaspidi „EStG“) ja KStG alusel. EStG paragrahvi 10d lõikes 2 on sätestatud maksustamissaasta kahjumi edasikandmise võimalus, mis tähendab, et eelmistel aastatel saadud kahjumi tasaarvestamise kaudu on võimalik kooskõlas maksevõime põhimõttega vähendada maksustatavat sissetulekut järgmistel maksustamisaastatel kogusummas kuni üks miljon eurot aastas. KStG paragrahvi 8 lõike 1 kohaselt kehtib kahjumi edasikandmise võimalus ka ettevõtjatele, kes peavad tasuma äriühingu tulumaksu.

Einkommensteuergesetz

| (9) | Saksamaa ametiasutuste sõnul kaasnes kahjumi edasikandmise võimalusega ühtlasi selliste ammu mis tahes äritegevuse lõpetanud äriühingute omandamine, kelle kahjumit oli siiski võimalik edasi kanda (nn riiulifirmad, ingl empty-shell companies). |
| --- | --- |

(9)

Saksamaa ametiasutuste sõnul kaasnes kahjumi edasikandmise võimalusega ühtlasi selliste ammu mis tahes äritegevuse lõpetanud äriühingute omandamine, kelle kahjumit oli siiski võimalik edasi kanda (nn riiulifirmad, ingl empty-shell companies).

empty-shell companies

| (10) | Selliste riiulifirmade omandamist silmas pidades piiras Saksamaa Liidupäev 1997. aastal kahjumi edasikandmise võimalust, kehtestades KStG paragrahvi 8 lõikes 4 nn riiulifirmade omandamise sätte (Mantelkaufregelung). Nimetatud sättega võimaldati kahjumit edasi kanda üksnes sellistel äriühingutel, kes olid kahjumiga äriühinguga õiguslikult ja majanduslikult identsed. See säte ei sisaldanud mõiste „majanduslikult identne“ määratlust, ent pakkus ühe negatiivse ja kaks positiivset näidet:






  — | majandusliku identsusega ei ole tegemist juhul, kui üle poole äriühingu osalusest kantakse üle ja äriühing jätkab või taasalustab oma äritegevust valdavalt uue käibekapitaliga; |
| --- | --- | --- |

(10)

Selliste riiulifirmade omandamist silmas pidades piiras Saksamaa Liidupäev 1997. aastal kahjumi edasikandmise võimalust, kehtestades KStG paragrahvi 8 lõikes 4 nn riiulifirmade omandamise sätte (Mantelkaufregelung). Nimetatud sättega võimaldati kahjumit edasi kanda üksnes sellistel äriühingutel, kes olid kahjumiga äriühinguga õiguslikult ja majanduslikult identsed. See säte ei sisaldanud mõiste „majanduslikult identne“ määratlust, ent pakkus ühe negatiivse ja kaks positiivset näidet:

Mantelkaufregelung

—

majandusliku identsusega ei ole tegemist juhul, kui üle poole äriühingu osalusest kantakse üle ja äriühing jätkab või taasalustab oma äritegevust valdavalt uue käibekapitaliga;

| — | majandusliku identsusega on seevastu tegemist juhul, kui uus käibekapital on mõeldud üksnes kahjumliku äriühingu saneerimiseks ja kui tegevus, mis oli põhjustanud tasaarvestamata kahjumi edasikandmise, jätkub järgneva viie aasta kestel võrreldaval viisil; |
| --- | --- |

—

majandusliku identsusega on seevastu tegemist juhul, kui uus käibekapital on mõeldud üksnes kahjumliku äriühingu saneerimiseks ja kui tegevus, mis oli põhjustanud tasaarvestamata kahjumi edasikandmise, jätkub järgneva viie aasta kestel võrreldaval viisil;

| — | majandusliku identsusega on tegemist ka juhul, kui uue käibekapitali andmise asemel katab omandaja kahjumliku äriühingu kahjumi. |
| --- | --- |

—

majandusliku identsusega on tegemist ka juhul, kui uue käibekapitali andmise asemel katab omandaja kahjumliku äriühingu kahjumi.

| (11) | Kaht viimast näidet nimetati ühiselt „saneerimisklausliks“ (Sanierungsklausel). |
| --- | --- |

(11)

Kaht viimast näidet nimetati ühiselt „saneerimisklausliks“ (Sanierungsklausel).

Sanierungsklausel

| (12) | KStG paragrahvi 8 lõige 4 tunnistati 1. jaanuaril 2008 kehtetuks 2008. aasta seadusega äriühingute maksustamise reformimise kohta (Unternehmensteuerreformgesetz 2008) (9). |
| --- | --- |

(12)

KStG paragrahvi 8 lõige 4 tunnistati 1. jaanuaril 2008 kehtetuks 2008. aasta seadusega äriühingute maksustamise reformimise kohta (Unternehmensteuerreformgesetz 2008) (9).

Unternehmensteuerreformgesetz 2008

9

| (13) | Sama seadusega kehtestati KStG paragrahvi 8c lõige 1, mis piiras kahjumi edasikandmise võimalust osaluse muutumise korral rohkem, kui KStG paragrahvi 8 lõige 4 oli seda teinud. Uue sättega nähakse ette järgmist:






  — | kasutamata kahjumit ei saa enam tervikuna maha arvata, kui omandajale kantakse üle rohkem kui 50 % märgitud kapitalist, liikmeõigustest, osalemisõigustest või hääleõigustest; |
| --- | --- | --- |

(13)

Sama seadusega kehtestati KStG paragrahvi 8c lõige 1, mis piiras kahjumi edasikandmise võimalust osaluse muutumise korral rohkem, kui KStG paragrahvi 8 lõige 4 oli seda teinud. Uue sättega nähakse ette järgmist:

—

kasutamata kahjumit ei saa enam tervikuna maha arvata, kui omandajale kantakse üle rohkem kui 50 % märgitud kapitalist, liikmeõigustest, osalemisõigustest või hääleõigustest;

| — | kui viie aasta jooksul kantakse üle rohkem kui 25 %, maksimaalselt aga 50 % märgitud kapitalist, liikmeõigustest, osalemisõigustest või hääleõigustest äriühingus, siis kaob kasutamata kahjum proportsionaalselt aktsiaosaluse vahetumise protsendiga. |
| --- | --- |

—

kui viie aasta jooksul kantakse üle rohkem kui 25 %, maksimaalselt aga 50 % märgitud kapitalist, liikmeõigustest, osalemisõigustest või hääleõigustest äriühingus, siis kaob kasutamata kahjum proportsionaalselt aktsiaosaluse vahetumise protsendiga.

| (14) | Esialgu ei nähtud uue sättega ette erandit äriühingutele, kus toimusid samal ajal saneerimine ja märkimisväärsed omandistruktuuris. |
| --- | --- |

(14)

Esialgu ei nähtud uue sättega ette erandit äriühingutele, kus toimusid samal ajal saneerimine ja märkimisväärsed omandistruktuuris.

| (15) | Seletuskirja kohaselt, mille Saksamaa Liidupäev võttis vastu koos äriühingu tulumaksu reformimist käsitleva seadusega (Unternehmenssteuerreformgesetz 2008), asendati KStG paragrahvi 8 lõige 4 uue paragrahvi 8c lõikega 1, et eeskirju lihtsustada (seletuskirja kohaselt tekitas KStG paragrahvi 8 lõike 4 rakendamine praktikas hulgaliselt keerulisi õiguslikke probleeme) ning et muuta kuritarvitamist takistav meede sihipärasemaks (10). Saksamaa Liidupäev oli teadlik asjaolust, et raskustes olevate äriühingute sellise saneerimise korral, millega kaasneb omandistruktuuri muutumine, ei oleks kahjumi edasikandmine pärast reformi enam võimalik. Liidupäev pidas seda vastuvõetavaks, kuna maksuhaldurid saaksid sellises olukorras ka ilma sõnaselge KStG sätteta loobuda maksunõuetest õigluse põhimõttel (11). |
| --- | --- |

(15)

Seletuskirja kohaselt, mille Saksamaa Liidupäev võttis vastu koos äriühingu tulumaksu reformimist käsitleva seadusega (Unternehmenssteuerreformgesetz 2008), asendati KStG paragrahvi 8 lõige 4 uue paragrahvi 8c lõikega 1, et eeskirju lihtsustada (seletuskirja kohaselt tekitas KStG paragrahvi 8 lõike 4 rakendamine praktikas hulgaliselt keerulisi õiguslikke probleeme) ning et muuta kuritarvitamist takistav meede sihipärasemaks (10). Saksamaa Liidupäev oli teadlik asjaolust, et raskustes olevate äriühingute sellise saneerimise korral, millega kaasneb omandistruktuuri muutumine, ei oleks kahjumi edasikandmine pärast reformi enam võimalik. Liidupäev pidas seda vastuvõetavaks, kuna maksuhaldurid saaksid sellises olukorras ka ilma sõnaselge KStG sätteta loobuda maksunõuetest õigluse põhimõttel (11).

Unternehmenssteuerreformgesetz 2008

10

11

2.2.   Meede

Meede

| (16) | 2009. aastal juunis muudeti KStG paragrahvi 8c, lisades sellele uue sätte (paragrahvi 8c lõige 1a), mille kohaselt on kahjumi edasikandmine jätkuvalt võimalik, kui raskustes olev äriühing omandatakse saneerimise eesmärgil. See muudatus oli ravikindlustust käsitleva maksuvähenduse seaduse (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung) (12) osa. Uut sätet nimetatakse üldjuhul samuti saneerimisklausliks (või uueks saneerimisklausliks (neue Sanierungsklausel), et eristada seda KStG paragrahvi 8 lõike 4 kohasest varasemast sättest). |
| --- | --- |

(16)

2009. aastal juunis muudeti KStG paragrahvi 8c, lisades sellele uue sätte (paragrahvi 8c lõige 1a), mille kohaselt on kahjumi edasikandmine jätkuvalt võimalik, kui raskustes olev äriühing omandatakse saneerimise eesmärgil. See muudatus oli ravikindlustust käsitleva maksuvähenduse seaduse (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung) (12) osa. Uut sätet nimetatakse üldjuhul samuti saneerimisklausliks (või uueks saneerimisklausliks (neue Sanierungsklausel), et eristada seda KStG paragrahvi 8 lõike 4 kohasest varasemast sättest).

Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung

12

neue Sanierungsklausel

| (17) | KStG paragrahvi 8c lõike 1a järgi tohib äriühing kahjumi edasi kanda ka KStG paragrahvi 8c lõike 1 kohase osaluse muutumise korral, kui täidetud on järgmised tingimused:






  — | osaluse omandamise eesmärk on äriühing saneerida (13); |
| --- | --- | --- |

(17)

KStG paragrahvi 8c lõike 1a järgi tohib äriühing kahjumi edasi kanda ka KStG paragrahvi 8c lõike 1 kohase osaluse muutumise korral, kui täidetud on järgmised tingimused:

—

osaluse omandamise eesmärk on äriühing saneerida (13);

13

| — | äriühing on omandamise ajal mittelikviidne või liigse võlakoormusega või teda ähvardab mittelikviidsus või liigne võlakoormus (14); |
| --- | --- |

—

äriühing on omandamise ajal mittelikviidne või liigse võlakoormusega või teda ähvardab mittelikviidsus või liigne võlakoormus (14);

14

| — | äriühingu olulised äristruktuurid säilitatakse järgmiselt:






  — | äriühing järgib juhtkonna ja töönõukogu (Betriebsvereinbarung) vahelist lepingut töökohtade säilitamise kohta või |
| --- | --- | --- |

—

äriühingu olulised äristruktuurid säilitatakse järgmiselt:

—

äriühing järgib juhtkonna ja töönõukogu (Betriebsvereinbarung) vahelist lepingut töökohtade säilitamise kohta või

Betriebsvereinbarung

| — | esimesel viiel aastal pärast osaluse omandamist säilitatakse 80 % töökohtadest (arvestades üldist töötasu) või |
| --- | --- |

—

esimesel viiel aastal pärast osaluse omandamist säilitatakse 80 % töökohtadest (arvestades üldist töötasu) või

| — | 12 kuu jooksul suurendatakse märkimisväärselt käibekapitali (wesentliches Betriebsvermögen) või kantakse maha võlgu, millel on endiselt majanduslik väärtus; olulisel määral käibekapitali suurendamisega on tegemist juhul, kui uus käibekapital moodustab vähemalt 25 % möödunud majandusaasta kapitalist; kapitaliühingust antavad soodustused, mis tehakse kolme aasta jooksul pärast uue käibekapitali lisamist, vähendavad antud käibekapitali väärtust; |
| --- | --- |

—

12 kuu jooksul suurendatakse märkimisväärselt käibekapitali (wesentliches Betriebsvermögen) või kantakse maha võlgu, millel on endiselt majanduslik väärtus; olulisel määral käibekapitali suurendamisega on tegemist juhul, kui uus käibekapital moodustab vähemalt 25 % möödunud majandusaasta kapitalist; kapitaliühingust antavad soodustused, mis tehakse kolme aasta jooksul pärast uue käibekapitali lisamist, vähendavad antud käibekapitali väärtust;

wesentliches Betriebsvermögen

| — | äriühing ei vaheta viie aasta jooksul pärast osaluse omandamist sektorit; |
| --- | --- |

—

äriühing ei vaheta viie aasta jooksul pärast osaluse omandamist sektorit;

| — | äriühing ei olnud osaluse omandamise ajal oma äritegevust lõpetanud. |
| --- | --- |

—

äriühing ei olnud osaluse omandamise ajal oma äritegevust lõpetanud.

| (18) | KStG paragrahvi 8c lõige 1a jõustus 10. juulil 2009 ja seda kohaldati tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2008. |
| --- | --- |

(18)

KStG paragrahvi 8c lõige 1a jõustus 10. juulil 2009 ja seda kohaldati tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2008.

| (19) | Alguses kehtestati KStG paragrahvi 8c lõige 1a ajutise meetmena, mis pidi kehtima 31. detsembrini 2009. 22. detsembril 2009 võttis Saksamaa Liidupäev aga osana 22. detsembri 2009. aasta seadusest majanduskasvu kiirendamise kohta (Wachstumsbeschleunigungsgesetz) vastu sätte, millega kustutati KStG-st asjaomane aegumisklausel (15). |
| --- | --- |

(19)

Alguses kehtestati KStG paragrahvi 8c lõige 1a ajutise meetmena, mis pidi kehtima 31. detsembrini 2009. 22. detsembril 2009 võttis Saksamaa Liidupäev aga osana 22. detsembri 2009. aasta seadusest majanduskasvu kiirendamise kohta (Wachstumsbeschleunigungsgesetz) vastu sätte, millega kustutati KStG-st asjaomane aegumisklausel (15).

Wachstumsbeschleunigungsgesetz

15

| (20) | Tuleb märkida, et edasikantavat kahjumit saab tasaarvestada ainult saneerimisele kuuluva äriühingu kasumiga. Omandaja ei saa seda kahjumit tasaarvestada oma kasumiga. See kehtib isegi siis, kui omandaja konsolideerib oma maksukohustused kontserni tasandile, sest KStG paragrahvi 15 esimese lause punkt 1 keelab kahjumi edasikandmise, kui äriühing on konsolideerimisgrupi (Organschaft) osa (16). Saksamaa äriühingu tulumaksu õiguse järgi selline kahjum aga ei kao; tütarettevõtja (Organgesellschaft) tasandil see üksnes külmutatakse ja seda saab kasutada alles siis, kui äriühing ei kuulu enam konsolideerimisgruppi. Sellisel külmutatud kahjumil puudub tähtaeg kahjumi edasikandmiseks. |
| --- | --- |

(20)

Tuleb märkida, et edasikantavat kahjumit saab tasaarvestada ainult saneerimisele kuuluva äriühingu kasumiga. Omandaja ei saa seda kahjumit tasaarvestada oma kasumiga. See kehtib isegi siis, kui omandaja konsolideerib oma maksukohustused kontserni tasandile, sest KStG paragrahvi 15 esimese lause punkt 1 keelab kahjumi edasikandmise, kui äriühing on konsolideerimisgrupi (Organschaft) osa (16). Saksamaa äriühingu tulumaksu õiguse järgi selline kahjum aga ei kao; tütarettevõtja (Organgesellschaft) tasandil see üksnes külmutatakse ja seda saab kasutada alles siis, kui äriühing ei kuulu enam konsolideerimisgruppi. Sellisel külmutatud kahjumil puudub tähtaeg kahjumi edasikandmiseks.

Organschaft

16

Organgesellschaft

| (21) | Omandaja saab KStG paragrahv 8c lõikest 1a kaudselt kasu, sest pärast saneerimisprotsessi edukat lõpuleviimist vähendab asjaomane säte saneeritud äriühingu maksukoormust. Lisaks sellele saab omandaja oma äritegevuse omandatud äriühingusse täielikult või osaliselt üle tuua ja sel viisil edasikantud kahjumit kasutada. |
| --- | --- |

(21)

Omandaja saab KStG paragrahv 8c lõikest 1a kaudselt kasu, sest pärast saneerimisprotsessi edukat lõpuleviimist vähendab asjaomane säte saneeritud äriühingu maksukoormust. Lisaks sellele saab omandaja oma äritegevuse omandatud äriühingusse täielikult või osaliselt üle tuua ja sel viisil edasikantud kahjumit kasutada.

3.   ALGATAMISOTSUS

ALGATAMISOTSUS

| (22) | 24. veebruari 2010. aasta kirjas teatas komisjon Saksamaale oma otsusest algatada KStG paragrahvi 8c lõike 1a kohase eelkirjeldatud meetme suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus. |
| --- | --- |

(22)

24. veebruari 2010. aasta kirjas teatas komisjon Saksamaale oma otsusest algatada KStG paragrahvi 8c lõike 1a kohase eelkirjeldatud meetme suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus.

| (23) | Oma algatamisotsuses leidis komisjon, et KStG paragrahvi 8c lõike 1a järgi tehakse vahet elujõuliste kahjumiga äriühingute ja (võib-olla) mittelikviidsete või liigse võlakoormusega äriühingute vahel, sest säte tuleb kasuks ainult viimati nimetatutele. Komisjon leidis oma esialgses arvamuses, et meede on valikuline ja sisaldab riigiabi, kuna ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 muud tingimused paistsid samuti olevat täidetud. Lõpuks väljendas komisjon kahtlusi meetme kokkusobivuses ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b, nagu seda on tõlgendatud ühenduse riigiabi meetmete ajutises raamistikus, ja ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c, nagu seda on tõlgendatud (toona kohaldatavates) ühenduse päästmis- ja ümberkorraldamisabi suunistes (17) ning (toona kohaldatavates) regionaalabi suunistes (18). |
| --- | --- |

(23)

Oma algatamisotsuses leidis komisjon, et KStG paragrahvi 8c lõike 1a järgi tehakse vahet elujõuliste kahjumiga äriühingute ja (võib-olla) mittelikviidsete või liigse võlakoormusega äriühingute vahel, sest säte tuleb kasuks ainult viimati nimetatutele. Komisjon leidis oma esialgses arvamuses, et meede on valikuline ja sisaldab riigiabi, kuna ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 muud tingimused paistsid samuti olevat täidetud. Lõpuks väljendas komisjon kahtlusi meetme kokkusobivuses ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b, nagu seda on tõlgendatud ühenduse riigiabi meetmete ajutises raamistikus, ja ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c, nagu seda on tõlgendatud (toona kohaldatavates) ühenduse päästmis- ja ümberkorraldamisabi suunistes (17) ning (toona kohaldatavates) regionaalabi suunistes (18).

17

18

| (24) | Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist andis Saksamaa rahandusministeerium maksukogumise eest vastutavatele maksuhalduritele korralduse mitte rakendada KStG paragrahvi 8c lõiget 1a seni, kuni komisjon on võtnud asjas vastu lõpliku otsuse, ning teavitada asjaomaseid äriühinguid sellest, et komisjoni negatiivse lõpliku otsuse korral tuleb riigiabi tagasi maksta (19). |
| --- | --- |

(24)

Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist andis Saksamaa rahandusministeerium maksukogumise eest vastutavatele maksuhalduritele korralduse mitte rakendada KStG paragrahvi 8c lõiget 1a seni, kuni komisjon on võtnud asjas vastu lõpliku otsuse, ning teavitada asjaomaseid äriühinguid sellest, et komisjoni negatiivse lõpliku otsuse korral tuleb riigiabi tagasi maksta (19).

19

4.   SAKSAMAA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED

SAKSAMAA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED

| (25) | Saksamaa ametiasutuste hinnangul ei kujuta KStG paragrahvi 8c lõige 1a endast riigiabi järgmisel kolmel põhjusel:






  — | see on kooskõlas erasektori võlausaldaja põhimõttega (vt punkt 4.1); |
| --- | --- | --- |

(25)

Saksamaa ametiasutuste hinnangul ei kujuta KStG paragrahvi 8c lõige 1a endast riigiabi järgmisel kolmel põhjusel:

—

see on kooskõlas erasektori võlausaldaja põhimõttega (vt punkt 4.1);

| — | see ei ole valikuline (vt punkt 4.2); |
| --- | --- |

—

see ei ole valikuline (vt punkt 4.2);

| — | see on õigustatud Saksamaa maksusüsteemi olemuse ja loogika alusel (vt punkt 4.3). |
| --- | --- |

—

see on õigustatud Saksamaa maksusüsteemi olemuse ja loogika alusel (vt punkt 4.3).

| (26) | Lisaks väidavad Saksamaa ametiasutused, et uus saneerimisklausel KStG paragrahvi 8c lõikes 1a on olulisel määral vastavuses varasema saneerimisklausliga KStG paragrahvi 8 lõikes 4, mille suhtes polevat komisjon kunagi kahtlusi väljendanud (vt punkt 4.4), ja et mitmes liikmesriigis kehtivad sarnased maksueeskirjad (vt punkt 4.5). |
| --- | --- |

(26)

Lisaks väidavad Saksamaa ametiasutused, et uus saneerimisklausel KStG paragrahvi 8c lõikes 1a on olulisel määral vastavuses varasema saneerimisklausliga KStG paragrahvi 8 lõikes 4, mille suhtes polevat komisjon kunagi kahtlusi väljendanud (vt punkt 4.4), ja et mitmes liikmesriigis kehtivad sarnased maksueeskirjad (vt punkt 4.5).

4.1.   Erasektori võlausaldaja kriteeriumi järgimine

Erasektori võlausaldaja kriteeriumi järgimine

| (27) | 2. juuli 2010. aasta kirjas väidavad Saksamaa ametiasutused, et erasektori võlausaldaja põhimõttele saab tugineda seoses maksunõuetega või maksulaadsete lõivude nõuetega (20). Samuti leiavad nad, et Saksa riigi side oma maksumaksjatega on võrreldav erasektori võlausaldaja ja tema võlgniku vahelise kestvusvõlasuhtega (Dauerschuldverhältnis), mis põhineb näiteks üüri- või töölepingul. Saksamaa ametiasutuste arvates loobuks sellises kestvusvõlasuhtes erasektori võlausaldaja osast oma tulevatest nõuetest, kui seeläbi oleks muul äriühingul võimalik tema võlgnik omandada, mis omakorda tagaks kestvusvõlasuhte jätkumise. |
| --- | --- |

(27)

2. juuli 2010. aasta kirjas väidavad Saksamaa ametiasutused, et erasektori võlausaldaja põhimõttele saab tugineda seoses maksunõuetega või maksulaadsete lõivude nõuetega (20). Samuti leiavad nad, et Saksa riigi side oma maksumaksjatega on võrreldav erasektori võlausaldaja ja tema võlgniku vahelise kestvusvõlasuhtega (Dauerschuldverhältnis), mis põhineb näiteks üüri- või töölepingul. Saksamaa ametiasutuste arvates loobuks sellises kestvusvõlasuhtes erasektori võlausaldaja osast oma tulevatest nõuetest, kui seeläbi oleks muul äriühingul võimalik tema võlgnik omandada, mis omakorda tagaks kestvusvõlasuhte jätkumise.

20

Dauerschuldverhältnis

4.2.   Valikulisuse puudumine

Valikulisuse puudumine

| (28) | Saksamaa ametiasutused käsitavad KStG paragrahvi 8c punkti 1a üldise meetmena, sest see pole piiratud ühegi sektori, teatavas suuruses äriühingute ega ühegi piirkonnaga. Nad juhivad tähelepanu asjaolule, et iga äriühing võib endast olenemata põhjustel sattuda rahalistesse raskustesse ja kuuluda seega sätte kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(28)

Saksamaa ametiasutused käsitavad KStG paragrahvi 8c punkti 1a üldise meetmena, sest see pole piiratud ühegi sektori, teatavas suuruses äriühingute ega ühegi piirkonnaga. Nad juhivad tähelepanu asjaolule, et iga äriühing võib endast olenemata põhjustel sattuda rahalistesse raskustesse ja kuuluda seega sätte kohaldamisalasse.

| (29) | Saksamaa ametiasutused märgivad, et komisjon oli äriühingute otsest maksustamist käsitlevas 1998. aasta teatises avaldanud oma seisukoha, et ainult tehnilist laadi maksumeetmed, nagu kahjumi edasikandmise eeskirjad, ei ole valikulised, „kui neid kohaldatakse eranditult kõigi äriühingute ja kõigi kaupade tootmise suhtes“, ning et „asjaolu, et mõned äriühingud või mõned sektorid saavad kõnealustest maksumeetmetest rohkem kasu kui teised, ei pruugi tähendada, et nad kuuluvad riigiabi käsitlevate konkurentsieeskirjade rakendusalasse“ (21). |
| --- | --- |

(29)

Saksamaa ametiasutused märgivad, et komisjon oli äriühingute otsest maksustamist käsitlevas 1998. aasta teatises avaldanud oma seisukoha, et ainult tehnilist laadi maksumeetmed, nagu kahjumi edasikandmise eeskirjad, ei ole valikulised, „kui neid kohaldatakse eranditult kõigi äriühingute ja kõigi kaupade tootmise suhtes“, ning et „asjaolu, et mõned äriühingud või mõned sektorid saavad kõnealustest maksumeetmetest rohkem kasu kui teised, ei pruugi tähendada, et nad kuuluvad riigiabi käsitlevate konkurentsieeskirjade rakendusalasse“ (21).

21

| (30) | Saksamaa ametiasutused on seisukohal, et need kaalutlused on eriti olulised teadus- ja arendustegevuse, aga ka keskkonnakaitse, koolituse ja tööhõive valdkonna soodsate maksustamislahenduste seisukohast. Saksamaa ametiasutuste hinnangul ei ole valikulised need maksueeskirjad, mis tulevad kasuks äriühingutele, kes nendes valdkondades erilisi jõupingutusi teevad, sest kõigil äriühingutel olevat neile juurdepääs, isegi kui teatud valdkondades tegutsevad äriühingud neist tegelikult teistega võrreldes suuremat kasu saavad. Saksamaa ametiasutuste arvates peaks sama kehtima ka maksueeskirjade suhtes, mis tulevad kasuks raskustes olevatele saneerimise eesmärgil omandatud äriühingutele. |
| --- | --- |

(30)

Saksamaa ametiasutused on seisukohal, et need kaalutlused on eriti olulised teadus- ja arendustegevuse, aga ka keskkonnakaitse, koolituse ja tööhõive valdkonna soodsate maksustamislahenduste seisukohast. Saksamaa ametiasutuste hinnangul ei ole valikulised need maksueeskirjad, mis tulevad kasuks äriühingutele, kes nendes valdkondades erilisi jõupingutusi teevad, sest kõigil äriühingutel olevat neile juurdepääs, isegi kui teatud valdkondades tegutsevad äriühingud neist tegelikult teistega võrreldes suuremat kasu saavad. Saksamaa ametiasutuste arvates peaks sama kehtima ka maksueeskirjade suhtes, mis tulevad kasuks raskustes olevatele saneerimise eesmärgil omandatud äriühingutele.

| (31) | Saksamaa ametiasutused väidavad, et Euroopa Kohus ja Üldkohus olid aktsepteerinud seda, et üksnes raskustes olevatele äriühingutele kasulik meede võiks põhimõtteliselt olla üldine meede, mis ei ole valikuline. Sellega seoses viitavad nad kõigepealt kohtuasjale DM Transport, (22) milles Euroopa Kohus märkis seoses raskustes olevatele äriühingutele mõeldud Belgia maksusoodustusega järgmist:

  „Prantsusmaa valitsus toob esile, et maksusoodustused sotsiaalmaksetele ei kujuta endast riigiabi, kui need on antud samadel tingimustel kõigile äriühingutele, kes on makseraskustes. See näib kehtivat Belgia õiguses kehtestatud korra puhul. Komisjon seevastu väidab, et ONSSil on maksusoodustuste andmisel kaalutlusõigus.
  Aluslepingu artikli 92 lõikest 1 tulenevalt ei hõlma see säte üldist liiki meetmed, millega ei soodustata üksnes teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist. Kui seevastu asutusel, kes annab rahalisi eeliseid, on kaalutlusõigus, mis võimaldab tal määrata abisaajad või tingimused, millistel meedet rakendatakse, ei saa seda meedet vaadata kui üldist liiki meedet (vt selle kohta kohtuotsus, Prantsusmaa vs. komisjon, C-241/94, EKL 1996, lk I-4551, punktid 23 ja 24).
  Liikmesriigi kohtu ülesanne on põhikohtuasjas hinnata, kas ONSSil on maksusoodustuste andmiseks kaalutlusõigus, ja kui ei ole, siis kas ONSSi antud maksusoodustused on üldist liiki või abistavad need ainult teatud ettevõtjaid.“ |
| --- | --- |

(31)

Saksamaa ametiasutused väidavad, et Euroopa Kohus ja Üldkohus olid aktsepteerinud seda, et üksnes raskustes olevatele äriühingutele kasulik meede võiks põhimõtteliselt olla üldine meede, mis ei ole valikuline. Sellega seoses viitavad nad kõigepealt kohtuasjale DM Transport, (22) milles Euroopa Kohus märkis seoses raskustes olevatele äriühingutele mõeldud Belgia maksusoodustusega järgmist:

22

„Prantsusmaa valitsus toob esile, et maksusoodustused sotsiaalmaksetele ei kujuta endast riigiabi, kui need on antud samadel tingimustel kõigile äriühingutele, kes on makseraskustes. See näib kehtivat Belgia õiguses kehtestatud korra puhul. Komisjon seevastu väidab, et ONSSil on maksusoodustuste andmisel kaalutlusõigus.

Aluslepingu artikli 92 lõikest 1 tulenevalt ei hõlma see säte üldist liiki meetmed, millega ei soodustata üksnes teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist. Kui seevastu asutusel, kes annab rahalisi eeliseid, on kaalutlusõigus, mis võimaldab tal määrata abisaajad või tingimused, millistel meedet rakendatakse, ei saa seda meedet vaadata kui üldist liiki meedet (vt selle kohta kohtuotsus, Prantsusmaa vs. komisjon, C-241/94, EKL 1996, lk I-4551, punktid 23 ja 24).

vs.

Liikmesriigi kohtu ülesanne on põhikohtuasjas hinnata, kas ONSSil on maksusoodustuste andmiseks kaalutlusõigus, ja kui ei ole, siis kas ONSSi antud maksusoodustused on üldist liiki või abistavad need ainult teatud ettevõtjaid.“

| (32) | Peale selle viitasid Saksamaa ametiasutused kohtuotsusele HAMSA kohtuasjas, (23) milles Hispaania ametiasutused väitsid, et meede ei ole valikuline, kuna see kehtib kõigile raskustes olevatele äriühingutele. Esimese Astme Kohus märkis selle kohta järgmist:


  „
  Käesoleval juhul tuleb tagasi lükata hageja ja Hispaania Kuningriigi argument, et 26. juuli 1922. aasta Hispaania seadusega maksete peatamise kohta luuakse üldise iseloomuga menetlus, mis kehtib kõikidele raskustes olevatele äriühingutele. On küll tõsi, et seda seadust ei peaks rakendama valikuliselt teatud äriühingute rühmade või teatud tootmisharude kasuks, kuid komisjoni esile toodud võlakergendus ei tulene automaatselt selle seaduse rakendamisest, vaid asjaomaste asutuste diskretsiooniotsustest. Ühtlasi on väljakujunenud kohtupraktika, et kui asutusel, kes annab rahalisi eeliseid, on kaalutlusõigus, mis võimaldab tal määrata abisaajad või tingimused, millistel meedet rakendatakse, ei saa seda meedet vaadata kui üldist liiki meedet (otsus kohtuasjas C-256/97, DM Transport, EKL 1999, I-3913, punkt 27).“ |
| --- | --- |

(32)

Peale selle viitasid Saksamaa ametiasutused kohtuotsusele HAMSA kohtuasjas, (23) milles Hispaania ametiasutused väitsid, et meede ei ole valikuline, kuna see kehtib kõigile raskustes olevatele äriühingutele. Esimese Astme Kohus märkis selle kohta järgmist:

23

„
  Käesoleval juhul tuleb tagasi lükata hageja ja Hispaania Kuningriigi argument, et 26. juuli 1922. aasta Hispaania seadusega maksete peatamise kohta luuakse üldise iseloomuga menetlus, mis kehtib kõikidele raskustes olevatele äriühingutele. On küll tõsi, et seda seadust ei peaks rakendama valikuliselt teatud äriühingute rühmade või teatud tootmisharude kasuks, kuid komisjoni esile toodud võlakergendus ei tulene automaatselt selle seaduse rakendamisest, vaid asjaomaste asutuste diskretsiooniotsustest. Ühtlasi on väljakujunenud kohtupraktika, et kui asutusel, kes annab rahalisi eeliseid, on kaalutlusõigus, mis võimaldab tal määrata abisaajad või tingimused, millistel meedet rakendatakse, ei saa seda meedet vaadata kui üldist liiki meedet (otsus kohtuasjas C-256/97, DM Transport, EKL 1999, I-3913, punkt 27).“

„

| (33) | Saksamaa ametiasutused väidavad, et vastupidi kohtuasjades DM Transport ja HAMSA käsitletud meetmetele ei nähta KStG paragrahvi 8c lõikes 1a ette ametiasutuste kaalutlusõigust; meetme rakendamine tulenevat automaatselt seadusest. Seega jõutakse vastupidise järelduseni, et KStG paragrahvi 8c lõige 1a ei olevat valikuline. |
| --- | --- |

(33)

Saksamaa ametiasutused väidavad, et vastupidi kohtuasjades DM Transport ja HAMSA käsitletud meetmetele ei nähta KStG paragrahvi 8c lõikes 1a ette ametiasutuste kaalutlusõigust; meetme rakendamine tulenevat automaatselt seadusest. Seega jõutakse vastupidise järelduseni, et KStG paragrahvi 8c lõige 1a ei olevat valikuline.

| (34) | Lisaks on Saksamaa ametiasutused seisukohal, et KStG paragrahvi 8c lõige 1a on Saksamaa maksejõuetusõiguse norm. Täpsemalt tuginevat äriühingute abikõlblikkus nende mittelikviidsusele, ähvardavale mittelikviidsusele ja liigsele võlakoormusele, mis on määratletud maksejõuetusseaduses (Insolvenzordnung) ja mille korral võidakse algatada äriühingu suhtes maksejõuetusmenetlus. |
| --- | --- |

(34)

Lisaks on Saksamaa ametiasutused seisukohal, et KStG paragrahvi 8c lõige 1a on Saksamaa maksejõuetusõiguse norm. Täpsemalt tuginevat äriühingute abikõlblikkus nende mittelikviidsusele, ähvardavale mittelikviidsusele ja liigsele võlakoormusele, mis on määratletud maksejõuetusseaduses (Insolvenzordnung) ja mille korral võidakse algatada äriühingu suhtes maksejõuetusmenetlus.

Insolvenzordnung

| (35) | Saksamaa ametiasutused järeldavad valikulisuse küsimuses, et komisjoni seisukohast tuleneb, et iga maksuvähendus – isegi kui see on üldkohaldatav – on riigiabi, ning et selline seisukoht on vastuolus ELi toimimise lepinguga. |
| --- | --- |

(35)

Saksamaa ametiasutused järeldavad valikulisuse küsimuses, et komisjoni seisukohast tuleneb, et iga maksuvähendus – isegi kui see on üldkohaldatav – on riigiabi, ning et selline seisukoht on vastuolus ELi toimimise lepinguga.

4.3.   Põhjendatus maksusüsteemi olemuse või üldise korraldusega

Põhjendatus maksusüsteemi olemuse või üldise korraldusega

| (36) | Saksamaa ametiasutuste arvates on KStG paragrahvi 8c lõikega 1a loodud erand Saksa äriühingute maksustamise süsteemi olemuse ja üldise korralduse alusel õigustatud. Nad väidavad, et raskustes olevate saneerimist vajavate äriühingute ning muude äriühingute vahel on objektiivne erinevus ja et see objektiivne erinevus õigustab saneerimise eesmärgil omandatavate raskuses olevate äriühingute teistsugust kohtlemist. Saksamaa ametiasutuste argument tugineb kolmele kaalutlusele. |
| --- | --- |

(36)

Saksamaa ametiasutuste arvates on KStG paragrahvi 8c lõikega 1a loodud erand Saksa äriühingute maksustamise süsteemi olemuse ja üldise korralduse alusel õigustatud. Nad väidavad, et raskustes olevate saneerimist vajavate äriühingute ning muude äriühingute vahel on objektiivne erinevus ja et see objektiivne erinevus õigustab saneerimise eesmärgil omandatavate raskuses olevate äriühingute teistsugust kohtlemist. Saksamaa ametiasutuste argument tugineb kolmele kaalutlusele.

| (37) | Esiteks väidavad nad, et vastupidi rahaliselt elujõulistele äriühingutele, kes saavad valida kapitaliturgude kaudu rahastamise ja omandaja leidmise vahel, on raskuses olevatel äriühingutel ainult viimane võimalus ehk omandaja leidmine, sest nad ei saa kasutada kapitaliturul võõrkapitali ega võtta pangalaenu. Seetõttu kaob raskustes olevatel äriühingutel süsteemselt kahjumi edasikandmise võimalus, samas kui elujõulised äriühingud saavad alati valida võõrkapitali hankimise ja omandaja leidmise vahel. |
| --- | --- |

(37)

Esiteks väidavad nad, et vastupidi rahaliselt elujõulistele äriühingutele, kes saavad valida kapitaliturgude kaudu rahastamise ja omandaja leidmise vahel, on raskuses olevatel äriühingutel ainult viimane võimalus ehk omandaja leidmine, sest nad ei saa kasutada kapitaliturul võõrkapitali ega võtta pangalaenu. Seetõttu kaob raskustes olevatel äriühingutel süsteemselt kahjumi edasikandmise võimalus, samas kui elujõulised äriühingud saavad alati valida võõrkapitali hankimise ja omandaja leidmise vahel.

| (38) | Teiseks väidavad nad, et KStG paragrahvi 8c lõike 1 mõte ja eesmärk (milleks on takistada kogunenud kahjumiga riiulifirmade omandamist) ei nõua kahjumi edasikandmise võimaluse välistamist neil juhtudel, kui omandatakse saneerimise, mitte üksnes maksualase optimeerimise eesmärgil. Kui KStG paragrahvi 8c lõige 1a ei piirduks raskustes olevate äriühingute omandamisega saneerimise eesmärgil, st kui kaasatud oleks muud omandamisjuhud, ei oleks nimetatud eesmärki enam võimalik saavutada. |
| --- | --- |

(38)

Teiseks väidavad nad, et KStG paragrahvi 8c lõike 1 mõte ja eesmärk (milleks on takistada kogunenud kahjumiga riiulifirmade omandamist) ei nõua kahjumi edasikandmise võimaluse välistamist neil juhtudel, kui omandatakse saneerimise, mitte üksnes maksualase optimeerimise eesmärgil. Kui KStG paragrahvi 8c lõige 1a ei piirduks raskustes olevate äriühingute omandamisega saneerimise eesmärgil, st kui kaasatud oleks muud omandamisjuhud, ei oleks nimetatud eesmärki enam võimalik saavutada.

| (39) | Kolmandaks väidavad nad, et KStG paragrahvi 8c lõike 1 eesmärk on tagada, et äriühingu osaluste müügihind põhineb ainult äriühingu majanduslikul väärtusel ja kogunenud kahjumi väärtust maksude optimeerimiseks müügihinda ei arvata. Saksamaa ametiasutuste arvates ei ole kogunenud kahjumi võimalikul väärtusel olulist tähtsust, kui raskustes olev äriühing omandatakse saneerimise eesmärgil. Selle kinnitamiseks märgivad nad, et raamatupidajad ei omista maksualaselt konsolideeritud äriühingu raamatupidamises raskustes oleva äriühingu võimalikule edasikantud kahjumile mingit tähtsust. |
| --- | --- |

(39)

Kolmandaks väidavad nad, et KStG paragrahvi 8c lõike 1 eesmärk on tagada, et äriühingu osaluste müügihind põhineb ainult äriühingu majanduslikul väärtusel ja kogunenud kahjumi väärtust maksude optimeerimiseks müügihinda ei arvata. Saksamaa ametiasutuste arvates ei ole kogunenud kahjumi võimalikul väärtusel olulist tähtsust, kui raskustes olev äriühing omandatakse saneerimise eesmärgil. Selle kinnitamiseks märgivad nad, et raamatupidajad ei omista maksualaselt konsolideeritud äriühingu raamatupidamises raskustes oleva äriühingu võimalikule edasikantud kahjumile mingit tähtsust.

| (40) | Neil kolmel kumulatiivsel põhjusel leiavad Saksamaa ametiasutused, et isegi kui KStG paragrahvi 8c lõige 1a oleks prima facie valikuline, on see Saksamaa äriühingute maksustamise süsteemi olemuse ja üldise korralduse alusel igal juhul õigustatud. |
| --- | --- |

(40)

Neil kolmel kumulatiivsel põhjusel leiavad Saksamaa ametiasutused, et isegi kui KStG paragrahvi 8c lõige 1a oleks prima facie valikuline, on see Saksamaa äriühingute maksustamise süsteemi olemuse ja üldise korralduse alusel igal juhul õigustatud.

prima facie

4.4.   Seos uue ja vana saneerimisklausli vahel

Seos uue ja vana saneerimisklausli vahel

| (41) | Saksamaa ametiasutused märgivad, et KStG paragrahv 8c asendas alates 1. jaanuarist 2008 sarnase sätte, nimelt KStG paragrahvi 8 lõike 4. Nad täheldavad, et mõlemal sättel on sama eesmärk – takistada kogunenud kahjumiga riiulifirmade omandamist. |
| --- | --- |

(41)

Saksamaa ametiasutused märgivad, et KStG paragrahv 8c asendas alates 1. jaanuarist 2008 sarnase sätte, nimelt KStG paragrahvi 8 lõike 4. Nad täheldavad, et mõlemal sättel on sama eesmärk – takistada kogunenud kahjumiga riiulifirmade omandamist.

| (42) | Saksamaa ametiasutused märgivad, et komisjon polnud osutanud võimalikele probleemidele KStG paragrahvi 8 lõike 4 puhul ja seetõttu ei tohiks see säte endast riigiabi kujutada. |
| --- | --- |

(42)

Saksamaa ametiasutused märgivad, et komisjon polnud osutanud võimalikele probleemidele KStG paragrahvi 8 lõike 4 puhul ja seetõttu ei tohiks see säte endast riigiabi kujutada.

| (43) | Seega leiavad nad, et komisjoni seisukoht pole selles küsimuses järjekindel. |
| --- | --- |

(43)

Seega leiavad nad, et komisjoni seisukoht pole selles küsimuses järjekindel.

4.5.   Sarnased eeskirjad muudes maksusüsteemides

Sarnased eeskirjad muudes maksusüsteemides

| (44) | Saksamaa ametiasutused on märkinud, et paljudes muudes liikmesriikides kehtivad eeskirjad, mis on KStG paragrahvi 8c lõikega 1a võrreldavad. Näitena nimetavad nad Austriat, Belgiat, Soomet, Itaaliat, Luksemburgi ja Madalmaid. Nad märgivad, et kuigi asjaomased süsteemid on väga sarnased, pole komisjon võtnud seoses nende liikmesriikidega meetmeid, mis on kooskõlas komisjoni pädevusega riigiabi valdkonnas. |
| --- | --- |

(44)

Saksamaa ametiasutused on märkinud, et paljudes muudes liikmesriikides kehtivad eeskirjad, mis on KStG paragrahvi 8c lõikega 1a võrreldavad. Näitena nimetavad nad Austriat, Belgiat, Soomet, Itaaliat, Luksemburgi ja Madalmaid. Nad märgivad, et kuigi asjaomased süsteemid on väga sarnased, pole komisjon võtnud seoses nende liikmesriikidega meetmeid, mis on kooskõlas komisjoni pädevusega riigiabi valdkonnas.

| (45) | Seoses algatamisotsuse punktiga 34, milles selgitati komisjoni meetmed seoses Prantsusmaa maksusüsteemiga, rõhutavad Saksamaa ametiasutused ühtlasi, et Saksa süsteem erineb Prantsuse süsteemist, mis piirdub teatud majandusharudega ja milles on nähtud ette täielik vabastus äriühingu tulumaksust. |
| --- | --- |

(45)

Seoses algatamisotsuse punktiga 34, milles selgitati komisjoni meetmed seoses Prantsusmaa maksusüsteemiga, rõhutavad Saksamaa ametiasutused ühtlasi, et Saksa süsteem erineb Prantsuse süsteemist, mis piirdub teatud majandusharudega ja milles on nähtud ette täielik vabastus äriühingu tulumaksust.

5.   MUUTUSED PÄRAST 2011. AASTA OTSUSE VASTUVÕTMIST JA TÜHISTAMIST

MUUTUSED PÄRAST 2011. AASTA OTSUSE VASTUVÕTMIST JA TÜHISTAMIST

| (46) | Pärast 2011. aasta otsuse vastuvõtmist peatas Saksamaa meetme kohaldamise kuni Üldkohtu või Euroopa Kohtu lõpliku otsuse saamiseni (24). |
| --- | --- |

(46)

Pärast 2011. aasta otsuse vastuvõtmist peatas Saksamaa meetme kohaldamise kuni Üldkohtu või Euroopa Kohtu lõpliku otsuse saamiseni (24).

24

| (47) | 29. märtsil 2017 leidis Saksamaa Liitvabariigi konstitutsioonikohus (Bundesverfassungsgericht), et KStG paragrahvi 8c lõike 1 kohane kahjumi proportsionaalne kaotamine juhul, kui kantakse üle 25–50 % märgitud kapitalist, liikmeõigustest, osalemisõigustest või hääleõigustest, on põhiseadusevastane, ja nõudis, et Saksamaa Liidupäev muudaks seda sätet 31. detsembriks 2018 (25). Saksamaa Liidupäev jättis seejärel sättest välja (tagasiulatuva mõjuga alates 21. detsembrist 2007) kahjumi proportsionaalse kaotamise juhul, kui üle kantakse 25–50 % märgitud kapitalist, liikmeõigustest, osalemisõigustest või hääleõigustest, ning jättis alles üksnes kahjumi täieliku kaotamise juhul, kui enam kui 50 % nimetatud kapitalist või õigustest muule äriühingule üle kantakse (26). |
| --- | --- |

(47)

29. märtsil 2017 leidis Saksamaa Liitvabariigi konstitutsioonikohus (Bundesverfassungsgericht), et KStG paragrahvi 8c lõike 1 kohane kahjumi proportsionaalne kaotamine juhul, kui kantakse üle 25–50 % märgitud kapitalist, liikmeõigustest, osalemisõigustest või hääleõigustest, on põhiseadusevastane, ja nõudis, et Saksamaa Liidupäev muudaks seda sätet 31. detsembriks 2018 (25). Saksamaa Liidupäev jättis seejärel sättest välja (tagasiulatuva mõjuga alates 21. detsembrist 2007) kahjumi proportsionaalse kaotamise juhul, kui üle kantakse 25–50 % märgitud kapitalist, liikmeõigustest, osalemisõigustest või hääleõigustest, ning jättis alles üksnes kahjumi täieliku kaotamise juhul, kui enam kui 50 % nimetatud kapitalist või õigustest muule äriühingule üle kantakse (26).

Bundesverfassungsgericht

25

26

| (48) | Pärast Euroopa Kohtu 2011. aasta otsuse tühistamist kehtestas Saksamaa 11. detsembril 2018 KStG-s taas saneerimisklausli (paragrahvi 8c lõige 1a) (tagasiulatuva jõuga alates 2008. aastast) (27). |
| --- | --- |

(48)

Pärast Euroopa Kohtu 2011. aasta otsuse tühistamist kehtestas Saksamaa 11. detsembril 2018 KStG-s taas saneerimisklausli (paragrahvi 8c lõige 1a) (tagasiulatuva jõuga alates 2008. aastast) (27).

27

6.   MEETME HINDAMINE

MEETME HINDAMINE

| (49) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“. |
| --- | --- |

(49)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“.

| (50) | Et meede liigituks abiks selle sätte tähenduses, peavad seega olema täidetud järgmised tingimused: i) meede peab olema seostatav riigiga ja rahastatud riigi ressurssidest; ii) meede peab andma ettevõtjale eelise; iii) see eelis peab olema valikuline ning iv) meede peab kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ning liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(50)

Et meede liigituks abiks selle sätte tähenduses, peavad seega olema täidetud järgmised tingimused: i) meede peab olema seostatav riigiga ja rahastatud riigi ressurssidest; ii) meede peab andma ettevõtjale eelise; iii) see eelis peab olema valikuline ning iv) meede peab kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ning liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (51) | Selleks, et meede liigituks riigiabiks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peavad olema täidetud kõik neli kumulatiivset tingimust. Komisjon analüüsib kõigepealt valikulise eelise andmist puudutavat tingimust. |
| --- | --- |

(51)

Selleks, et meede liigituks riigiabiks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peavad olema täidetud kõik neli kumulatiivset tingimust. Komisjon analüüsib kõigepealt valikulise eelise andmist puudutavat tingimust.

| (52) | Et hinnata eelise olemasolu, tuleks üldjuhul võrrelda ettevõtja finantsseisundit pärast meetme võtmist olukorraga, milles ettevõtja oleks olnud, kui meedet ei oleks võetud (28). |
| --- | --- |

(52)

Et hinnata eelise olemasolu, tuleks üldjuhul võrrelda ettevõtja finantsseisundit pärast meetme võtmist olukorraga, milles ettevõtja oleks olnud, kui meedet ei oleks võetud (28).

28

| (53) | Kui maksumeetmete puhul uuritakse võimaliku maksusoodustuse olemasolu, tuleb eelkõige hinnata, kas ettevõtja maksualane kohtlemine annab talle eelise võrreldes üldise või tavapärase maksustamiskorraga (29). Eelise olemasolu hindamine on seega tihedalt seotud valikulisuse kriteeriumi hindamisega (mille puhul hinnatakse maksualase erikohtlemise olemasolu samuti võrreldes üldiste maksueeskirjadega). |
| --- | --- |

(53)

Kui maksumeetmete puhul uuritakse võimaliku maksusoodustuse olemasolu, tuleb eelkõige hinnata, kas ettevõtja maksualane kohtlemine annab talle eelise võrreldes üldise või tavapärase maksustamiskorraga (29). Eelise olemasolu hindamine on seega tihedalt seotud valikulisuse kriteeriumi hindamisega (mille puhul hinnatakse maksualase erikohtlemise olemasolu samuti võrreldes üldiste maksueeskirjadega).

29

| (54) | Väljakujunenud kohtupraktika (30) kohaselt koosneb maksumeetme sisulise valikulisuse hindamine kolmest etapist. Esiteks tuleb kindlaks teha, milline on asjaomases liikmesriigis üldkohaldatav või tavapärane maksustamiskord (nn võrdlussüsteem), ja seda uurida. Teiseks tuleb selle üldkohaldatava või tavapärase maksustamiskorra alusel hinnata ja kindlaks teha, kas kõnealuse maksumeetmega antav soodustus võib olla valikuline. Selleks tuleb tõestada, et meede kaldub tavakorrast kõrvale, kuna sellega tehakse vahet ettevõtjate vahel, kes on korra eesmärki arvestades võrreldavas faktilises ja juriidilises olukorras. Kolmandaks, kui selline kõrvalekalle esineb, on vaja uurida, kas see tuleneb maksusüsteemi, mille osa see on, olemusest või üldisest korraldusest ja on seega põhjendatav süsteemi olemuse või loogikaga. Seda silmas pidades on liikmesriigi ülesanne tõendada, et erinev maksustamislahendus tuleneb otseselt selle süsteemi alus- või juhtpõhimõtetest. |
| --- | --- |

(54)

Väljakujunenud kohtupraktika (30) kohaselt koosneb maksumeetme sisulise valikulisuse hindamine kolmest etapist. Esiteks tuleb kindlaks teha, milline on asjaomases liikmesriigis üldkohaldatav või tavapärane maksustamiskord (nn võrdlussüsteem), ja seda uurida. Teiseks tuleb selle üldkohaldatava või tavapärase maksustamiskorra alusel hinnata ja kindlaks teha, kas kõnealuse maksumeetmega antav soodustus võib olla valikuline. Selleks tuleb tõestada, et meede kaldub tavakorrast kõrvale, kuna sellega tehakse vahet ettevõtjate vahel, kes on korra eesmärki arvestades võrreldavas faktilises ja juriidilises olukorras. Kolmandaks, kui selline kõrvalekalle esineb, on vaja uurida, kas see tuleneb maksusüsteemi, mille osa see on, olemusest või üldisest korraldusest ja on seega põhjendatav süsteemi olemuse või loogikaga. Seda silmas pidades on liikmesriigi ülesanne tõendada, et erinev maksustamislahendus tuleneb otseselt selle süsteemi alus- või juhtpõhimõtetest.

30

| (55) | Kõnealusel juhul tuleneb Euroopa Kohtu otsustest, (31) et võrdlussüsteemiks on äriühingu tulumaksu eeskirjad, mida kohaldatakse Saksamaal üldjuhul kõigi äriühingute suhtes, ja et need hõlmavad KStG paragrahvi 8 lõike 1 kohast kahjumi edasikandmise üldreeglit. Nende eeskirjade eesmärk on äriühingute tulu maksustamine, et tuua eelarvesse tulu kooskõlas maksevõime põhimõttega. |
| --- | --- |

(55)

Kõnealusel juhul tuleneb Euroopa Kohtu otsustest, (31) et võrdlussüsteemiks on äriühingu tulumaksu eeskirjad, mida kohaldatakse Saksamaal üldjuhul kõigi äriühingute suhtes, ja et need hõlmavad KStG paragrahvi 8 lõike 1 kohast kahjumi edasikandmise üldreeglit. Nende eeskirjade eesmärk on äriühingute tulu maksustamine, et tuua eelarvesse tulu kooskõlas maksevõime põhimõttega.

31

| (56) | KStG paragrahvi 8 lõikes 1 on sätestatud (viidates EStG paragrahvile 10d), et ettevõtjad, kes on kohustatud maksma äriühingu tulumaksu, võivad maksualastel eesmärkidel kanda maksustamisaastal tekkinud kahjumi edasi järgmistesse maksustamisaastatesse (kuni 1 miljon eurot aastas). |
| --- | --- |

(56)

KStG paragrahvi 8 lõikes 1 on sätestatud (viidates EStG paragrahvile 10d), et ettevõtjad, kes on kohustatud maksma äriühingu tulumaksu, võivad maksualastel eesmärkidel kanda maksustamisaastal tekkinud kahjumi edasi järgmistesse maksustamisaastatesse (kuni 1 miljon eurot aastas).

| (57) | Euroopa Kohus leidis kohtuasjas Andres tehtud otsuse (32) punktis 102, et kahjumi kaotamise reegel kujutas endast erandit kahjumi edasikandmise reeglist ning et asjaomaste sätete sisu analüüs oleks pidanud võimaldama sedastada, et saneerimisklausli tagajärg oli, et olukord määratletakse kahjumi edasikandmise üldreegli alla kuuluvaks. |
| --- | --- |

(57)

Euroopa Kohus leidis kohtuasjas Andres tehtud otsuse (32) punktis 102, et kahjumi kaotamise reegel kujutas endast erandit kahjumi edasikandmise reeglist ning et asjaomaste sätete sisu analüüs oleks pidanud võimaldama sedastada, et saneerimisklausli tagajärg oli, et olukord määratletakse kahjumi edasikandmise üldreegli alla kuuluvaks.

32

| (58) | Seega pole juhtumi konkreetseid asjaolusid arvestades vaja kindlaks teha, kas kuritarvituste vältimise eeskirjad on osa võrdlussüsteemist, kuna paistab, et Euroopa Kohtu analüüs välistab võimaluse, et saneerimisklausel on nende reeglite eesmärgiga (33) vastuolus ja kaldub neist kõrvale (34). |
| --- | --- |

(58)

Seega pole juhtumi konkreetseid asjaolusid arvestades vaja kindlaks teha, kas kuritarvituste vältimise eeskirjad on osa võrdlussüsteemist, kuna paistab, et Euroopa Kohtu analüüs välistab võimaluse, et saneerimisklausel on nende reeglite eesmärgiga (33) vastuolus ja kaldub neist kõrvale (34).

33

34

| (59) | Et hinnata, kas KStG paragrahvi 8c lõike 1a kohane saneerimisklausel kujutab endast valikulist eelist, peab komisjon tegema kindlaks, kas asjaomase maksumeetmega kaldutakse kõrvale tavapärasest süsteemist, koheldes erinevalt ettevõtjaid, kes on tavapärase maksusüsteemi eesmärki arvestades võrreldavas faktilises ja juriidilises olukorras. |
| --- | --- |

(59)

Et hinnata, kas KStG paragrahvi 8c lõike 1a kohane saneerimisklausel kujutab endast valikulist eelist, peab komisjon tegema kindlaks, kas asjaomase maksumeetmega kaldutakse kõrvale tavapärasest süsteemist, koheldes erinevalt ettevõtjaid, kes on tavapärase maksusüsteemi eesmärki arvestades võrreldavas faktilises ja juriidilises olukorras.

| (60) | Kuna KStG paragrahvi 8c lõige 1a võimaldab mittelikviidsetel või liigse võlakoormusega äriühingutel (või ähvardava mittelikviidsuse või liigse võlakoormusega äriühingutel), keda saneeritakse, kahjumit edasi kanda, ei kaldu meede kõrvale KStG paragrahvi 8 lõike 1 kohasest kahjumi edasikandmise üldreeglist. |
| --- | --- |

(60)

Kuna KStG paragrahvi 8c lõige 1a võimaldab mittelikviidsetel või liigse võlakoormusega äriühingutel (või ähvardava mittelikviidsuse või liigse võlakoormusega äriühingutel), keda saneeritakse, kahjumit edasi kanda, ei kaldu meede kõrvale KStG paragrahvi 8 lõike 1 kohasest kahjumi edasikandmise üldreeglist.

| (61) | Sellest lähtuvalt teeb komisjon järelduse, et KStG paragrahvi 8c lõikega 1a ei anta selle kohaldamisalas olevatele äriühingutele valikulist eelist. |
| --- | --- |

(61)

Sellest lähtuvalt teeb komisjon järelduse, et KStG paragrahvi 8c lõikega 1a ei anta selle kohaldamisalas olevatele äriühingutele valikulist eelist.

| (62) | Eeltoodud järeldust arvesse võttes pole vaja hinnata Saksamaa ametiasutuste muid väiteid valikulise eelise puudumise kohta. Samuti pole vaja hinnata teisi meetme abiks liigitamise tingimusi, sest selleks, et meede liigituks riigiabiks, peavad olema täidetud kõik neli kumulatiivset tingimust ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1. |
| --- | --- |

(62)

Eeltoodud järeldust arvesse võttes pole vaja hinnata Saksamaa ametiasutuste muid väiteid valikulise eelise puudumise kohta. Samuti pole vaja hinnata teisi meetme abiks liigitamise tingimusi, sest selleks, et meede liigituks riigiabiks, peavad olema täidetud kõik neli kumulatiivset tingimust ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1.

7.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (63) | Eespool kirjeldatu alusel leiab komisjon, et KStG artikli 8c lõige 1a (saneerimisklausel) ei ole riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, |
| --- | --- |

(63)

Eespool kirjeldatu alusel leiab komisjon, et KStG artikli 8c lõige 1a (saneerimisklausel) ei ole riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Abikava, millega tehti KStG paragrahvi 8c lõike 1a (saneerimisklausel) alusel võimalikuks kahjumi maksualane edasikandmine raskustes olevate äriühingute saneerimise korral, ei ole Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 22. jaanuar 2020

Komisjoni nimel

juhtiv asepresident

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 90, 8.4.2010, lk 8.

1

(2)  
  ELT C 90, 8.4.2010, lk 8.

2

(3)  Komisjoni 26. jaanuari 2011. aasta otsus 2011/527/EL, milles käsitletakse Saksamaa antud riigiabi C 7/10 (ex CP 250/09 ja NN 5/10) „Ettevõtte tulumaksu seadus, saneerimisklausel“ (ELT L 235, 10.9.2011, lk 26).

3

(4)  Komisjoni teatis – ühenduse riigiabi meetmete ajutine raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks (ELT C 83, 7.4.2009, lk 1).

4

(5)  Ühenduse riigiabi meetmete ajutises raamistikus peetakse abi kokkusobivaks, kui selle summa ei ületa 500 000 eurot, kui abisaaja ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes olev äriühing ning täidetud on kõik muud ühenduse riigiabi meetmete ajutise raamistiku punktis 4.2.2 esitatud tingimused.

5

(6)  Esitati 16 tühistamishagi: ühe esitas Saksamaa (T-205/11) ja 15 esitasid võimalikud abisaajad. Kui T-287/11 ja T-620/11 välja arvata, peatati kõigi hagide menetlemine.

6

(7)  Kohtuotsus, Üldkohus, 4. veebruar 2016, Heitkamp BauHolding vs. komisjon, T-287/11, ECLI:EU:T:2016:60; kohtuotsus, Üldkohus, 4. veebruar 2016, GFKL Financial Services vs. komisjon, T-620/11, ECLI:EU:T:2016:59.

7

vs.

vs.

(8)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus (teine koda), 28. juuni 2018, Andres (faillite Heitkamp BauHolding) vs. komisjon, C-203/16 P, ECLI:EU:C:2018:505; kohtuotsus, Euroopa Kohus (teine koda), 28. juuni 2018, Saksamaa vs. komisjon, C-208/16 P, ECLI:EU:C:2018:506; kohtuotsus, Euroopa Kohus (teine koda), 28. juuni 2018, Saksamaa vs. komisjon, C-209/16 P, ECLI:EU:C:2018:507; kohtuotsus, Euroopa Kohus (teine koda), 28. juuni 2018, Lowell Financial Services vs. komisjon, C-219/16 P, ECLI:EU:C:2018:508.

8

vs.

vs.

vs.

vs.

(9)  
  Unternehmensteuerreformgesetz 2008, 14. august 2007, Saksamaa ametlik väljaanne (Bundesgesetzblatt (BGBl)) 2007, I osa, nr 40, lk 1912.

9

Unternehmensteuerreformgesetz 2008

Bundesgesetzblatt

(10)  Saksamaa Liidupäeva trükis (Bundestagsdrucksache) 16/4841, lk 74.

10

Bundestagsdrucksache

(11)  Saksamaa Liidupäeva trükis 16/4841, lk 76, viide Saksamaa rahandusministeeriumi 27. märtsi 2003. aasta ringkirjale (Saksamaa maksuteataja (Bundessteuerblatt – BStBl), 2003, I osa, lk 240).

11

Bundessteuerblatt

(12)  
  Gesetz zur verbesserten steuerlichen Berücksichtigung von Vorsorgeaufwendungen (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung), 16. juuni 2009, BGBl. 2009, I osa, nr 43, lk 1959.

12

Gesetz zur verbesserten steuerlichen Berücksichtigung von Vorsorgeaufwendungen

Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung

(13)  Saneerimise eesmärk on äriühingu restruktureerimine. Restruktureerimisega soovitakse hoida ära või kõrvaldada mittelikviidsus (Zahlungsunfähigkeit) või liigne võlakoormus (Überschuldung). Seetõttu puudutab see ainult neid äriühinguid, kes on osaluse muutumise ajal mittelikviidsed või liigse võlakoormusega või keda ähvardab mittelikviidsus või liigne võlakoormus.

13

Zahlungsunfähigkeit

Überschuldung

(14)  Terminid „mittelikviidsus“, „ähvardav mittelikviidsus“ ja „liigne võlakoormus“ on määratletud Saksamaa maksejõuetusseaduses (Insolvenzordnung (InsO), 5. oktoober 1994, BGBl. 1994, I osa, nr 70, lk 2866): „Mittelikviidsus“ (InsO § 17) – võlgnik pole võimeline tasumisele kuuluvaid maksekohustusi täitma ja on oma maksed peatanud. „Ähvardav mittelikviidsus“ (InsO § 18) – võlgnik pole tõenäoliselt võimeline maksekohustusi tähtajaks täitma. „Liigne võlakoormus“ (InsO § 19) – võlgnikust äriühingu vara ei kata olemasolevaid rahalisi kohustusi; „liigset võlakoormust“ aga pole, kui võlgnikust äriühingu väljavaated püsimajäämiseks on head.

14

Insolvenzordnung

(15)  
  Gesetz zur Beschleunigung des Wirtschaftswachstums (Wachstumsbeschleunigungsgesetz), 22. detsember 2009, BGBl. 2009, I osa, nr 81, lk 3950, artikli 2 lõike 3 punkt b.

15

Gesetz zur Beschleunigung des Wirtschaftswachstums

Wachstumsbeschleunigungsgesetz

(16)  Kahjum enne konsolideerimist.

16

(17)  Komisjoni teatis „Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta“ (ELT C 244, 1.10.2004, lk 2).

17

(18)  Regionaalabi suunised aastateks 2007–2013 (ELT C 54, 4.3.2006, lk 13).

18

(19)  Rahandusministeeriumi 30. aprilli 2010. aasta ringkiri maksukogumise eest vastutavatele liidumaade maksuhalduritele (BMF v. 30.4.2010 IV C 2 -S 2745-a/08/10005:002), BStBl. 2010, I osa, lk 488.

19

BMF v. 30.4.2010 IV C 2 -S 2745-a/08/10005:002

(20)  Saksamaa viitab Euroopa Kohtu (teine korda) 14. septembri 2004. aasta otsusele kohtuasjas Hispaania vs. komisjon (C-276/02, ECLI:EU:C:2004:521, punktid 15 ja 26) ning Euroopa Kohtu (kuues koda) 29. juuni 1999. aasta otsusele kohtuasjas DM Transport (C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332, punktid 22 ja 25).

20

vs.

(21)  Komisjoni teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes (EÜT C 384, 10.12.1998, lk 3, punktid 13 ja 14).

21

(22)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus (kuues koda), 29. juuni 1999, DM Transport, C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332, punktid 26–28.

22

(23)  Kohtuotsus, Esimese Astme Kohus (viies, laiendatud koda), 11. juuli 2002, HAMSA vs. komisjon, T-152/99, ECLI:EU:T:2002:188, punkt 157.

23

vs.

(24)  Seaduse, millega võetakse üle direktiiv maksude, maksete ja teiste meetmetega seotud nõuete sissenõudmise kohta ja muudetakse maksuseadusi (Gesetz zur Umsetzung der Beitreibungsrichtlinie sowie zur Änderung steuerlicher Vorschriften), artikli 4 lõike 2 punkt a (KStG paragrahvi 34 lõike 7c muudatus), 7. detsember 2011, BGBl. 2011, I osa, nr 64, lk 2592.

24

Gesetz zur Umsetzung der Beitreibungsrichtlinie sowie zur Änderung steuerlicher Vorschriften

(25)  Saksamaa Liitvabariigi konstitutsioonikohtu (Bundesverfassungsgericht) 29. märtsi 2017. aasta otsus, 2 BvL 6/11 https://www.bundesverfassungsgericht.de/e/ls20170329_2bvl000611.html.

25

Bundesverfassungsgericht

(26)  Internetimüügi käibelt arvestatava maksu alalaekumise vältimise ja maksuseaduste muutmise seaduse (Gesetz zur Vermeidung von Umsatzsteuerausfällen beim Handel mit Waren im Internet und zur Änderung weiterer steuerlicher Vorschriften) artikli 6 lõige 2 (KStG paragrahvi 8c lõike 1 muudatus), 11. detsember 2018, BGBl. 2018, I osa, nr 45, lk 2338.

26

Gesetz zur Vermeidung von Umsatzsteuerausfällen beim Handel mit Waren im Internet und zur Änderung weiterer steuerlicher Vorschriften

(27)  Internetimüügi käibelt arvestatava maksu alalaekumise vältimise ja maksuseaduste muutmise seaduse artikli 6 lõike 6 punkt b (KStG paragrahvi 34 lõike 6 muudatus).

27

(28)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 2. juuli 1974, Itaalia vs. komisjon, C-173/73, ECLI:EU:C:1974:71, punkt 17.

28

vs.

(29)  Vt näiteks kohtuotsus, Euroopa Kohus (teine koda) 15. detsember 2005, Unicredito Italiano, C-148/04, ECLI:EU:C:2005:774, punktid 50–52; kohtuotsus, Euroopa Kohus (kolmas koda), 8. detsember 2011, France Télécom vs. komisjon, C-81/10 P, ECLI:EU:C:2011:811, punkt 24.

29

vs.

(30)  Vaata nt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 8. september 2011, Paint Graphos jt, C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, punktid 49 ja 71; kohtuotsus, Euroopa Kohus (suurkoda), 21. detsember 2016, komisjon vs. World Duty Free Group ning komisjon vs. Banco Santander ja Santusa, C-20/15 P ja C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, punktid 57 ja 58.

30

vs.

vs.

(31)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus (teine koda), 28. juuni 2018, Andres (faillite Heitkamp BauHolding) vs. komisjon, C-203/16 P, ECLI:EU:C:2018:505; kohtuotsus, Euroopa Kohus (teine koda), 28. juuni 2018, Saksamaa vs. komisjon, C-208/16 P, ECLI:EU:C:2018:506; kohtuotsus, Euroopa Kohus (teine koda), 28. juuni 2018, Saksamaa vs. komisjon, C-209/16 P, ECLI:EU:C:2018:507; kohtuotsus, Euroopa Kohus (teine koda), 28. juuni 2018, Lowell Financial Services vs. komisjon, C-219/16 P, ECLI:EU:C:2018:508.

31

vs.

vs.

vs.

vs.

(32)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus (teine koda), 28. juuni 2018, Andres (faillite Heitkamp BauHolding) vs. komisjon, C-203/16 P, ECLI:EU:C:2018:505.

32

vs.

(33)  Eesmärk oleks hoida ära olukord, kus äriühingud vähendavad alusetult oma maksubaasi, kasutades kahjumi edasikandmist riiulifirmadest.

33

(34)  Samuti võib väita, et saneerimisklausliga kehtestatud nõue, et olulised äristruktuurid ja tegevus tuleb säilitada, välistab kuritarvitamise.

34

---

| 27.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/23 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/23

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/451,

26. märts 2020,

millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 1985 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse liidusiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaarkontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (3) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides, kus on kinnitust leidnud kõnealuse taudi esinemine kodu- või uluksigadel (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“). Kõnealuse rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on muudetud mitu korda, et seoses sigade Aafrika katkuga võtta arvesse epidemioloogilise olukorra muutusi liidus, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/397 (5) pärast seda, kui sigade Aafrika katku puhangud esinesid Rumeenias ja Poolas. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides, kus on kinnitust leidnud kõnealuse taudi esinemine kodu- või uluksigadel (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“). Kõnealuse rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on muudetud mitu korda, et seoses sigade Aafrika katkuga võtta arvesse epidemioloogilise olukorra muutusi liidus, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/397 (5) pärast seda, kui sigade Aafrika katku puhangud esinesid Rumeenias ja Poolas.

| (2) | Pärast rakendusotsuse (EL) 2020/397 vastuvõtmise kuupäeva on sigade Aafrika katku uusi juhtumeid esinenud Poolas kodu- ja uluksigadel ning Ungaris uluksigadel. |
| --- | --- |

(2)

Pärast rakendusotsuse (EL) 2020/397 vastuvõtmise kuupäeva on sigade Aafrika katku uusi juhtumeid esinenud Poolas kodu- ja uluksigadel ning Ungaris uluksigadel.

| (3) | 2020. aasta märtsis esines üks sigade Aafrika katku puhang kodusigadel Poolas Nowa Sóli maakonna piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas. See sigade Aafrika katku puhang kodusigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see praegu rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas loetletud Poola piirkond, kus äsja esines sigade Aafrika katku juhtum, loetleda nüüd kõnealuse rakendusotsuse lisa III osas, mitte selle lisa II osas. |
| --- | --- |

(3)

2020. aasta märtsis esines üks sigade Aafrika katku puhang kodusigadel Poolas Nowa Sóli maakonna piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas. See sigade Aafrika katku puhang kodusigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see praegu rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas loetletud Poola piirkond, kus äsja esines sigade Aafrika katku juhtum, loetleda nüüd kõnealuse rakendusotsuse lisa III osas, mitte selle lisa II osas.

| (4) | Lisaks sellele esines 2020. aasta märtsis üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Poolas Głogówi maakonna sellises piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas ning mis asub kõnealuse lisa I osas loetletud piirkonna vahetus läheduses. See sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see praegu rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas loetletud Poola piirkond, mis asub selle II osas loetletud Głogówi maakonna piirkonna lähedal, mis on tabandunud hiljutisest sigade Aafrika katku juhtumist, vastavalt loetleda kõnealuse rakendusotsuse lisa II osas, mitte selle lisa I osas. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks sellele esines 2020. aasta märtsis üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Poolas Głogówi maakonna sellises piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas ning mis asub kõnealuse lisa I osas loetletud piirkonna vahetus läheduses. See sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see praegu rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas loetletud Poola piirkond, mis asub selle II osas loetletud Głogówi maakonna piirkonna lähedal, mis on tabandunud hiljutisest sigade Aafrika katku juhtumist, vastavalt loetleda kõnealuse rakendusotsuse lisa II osas, mitte selle lisa I osas.

| (5) | 2020. aasta märtsis esines mitu sigade Aafrika katku juhtumit uluksigadel Ungaris Nógrádi maakonna sellistes piirkondades, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas ning mis asuvad kõnealuse lisa I osas loetletud piirkondade vahetus läheduses. Need sigade Aafrika katku juhtumid uluksigadel kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks need rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas loetletud Ungari piirkonnad, mis asuvad nende kõnealuse lisa II osas loetletud piirkondade lähedal, mis on tabandunud äsja esinenud sigade Aafrika katku juhtumitest, loetleda nüüd kõnealuse rakendusotsuse lisa II osas, mitte selle lisa I osas. |
| --- | --- |

(5)

2020. aasta märtsis esines mitu sigade Aafrika katku juhtumit uluksigadel Ungaris Nógrádi maakonna sellistes piirkondades, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas ning mis asuvad kõnealuse lisa I osas loetletud piirkondade vahetus läheduses. Need sigade Aafrika katku juhtumid uluksigadel kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks need rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas loetletud Ungari piirkonnad, mis asuvad nende kõnealuse lisa II osas loetletud piirkondade lähedal, mis on tabandunud äsja esinenud sigade Aafrika katku juhtumitest, loetleda nüüd kõnealuse rakendusotsuse lisa II osas, mitte selle lisa I osas.

| (6) | Pidades silmas neid sigade Aafrika katku äsja esinenud juhtumeid kodu- ja uluksigadel Poolas ja Ungaris ning võttes arvesse praegust epidemioloogilist olukorda liidus, on kõnealuste liikmesriikide piirkondadeks jaotamist uuesti hinnatud ja ajakohastatud. Lisaks sellele on ümber hinnatud ja ajakohastatud riskijuhtimismeetmed. Neid muudatusi tuleb kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisas. |
| --- | --- |

(6)

Pidades silmas neid sigade Aafrika katku äsja esinenud juhtumeid kodu- ja uluksigadel Poolas ja Ungaris ning võttes arvesse praegust epidemioloogilist olukorda liidus, on kõnealuste liikmesriikide piirkondadeks jaotamist uuesti hinnatud ja ajakohastatud. Lisaks sellele on ümber hinnatud ja ajakohastatud riskijuhtimismeetmed. Neid muudatusi tuleb kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisas.

| (7) | Selleks, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Poolas ja Ungaris piiritleda uued piisava suurusega suure riskiga piirkonnad ja lisada need nõuetekohaselt rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II ja III osa loeteludesse. Seepärast tuleks rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I, II ja III osa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Selleks, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Poolas ja Ungaris piiritleda uued piisava suurusega suure riskiga piirkonnad ja lisada need nõuetekohaselt rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II ja III osa loeteludesse. Seepärast tuleks rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I, II ja III osa vastavalt muuta.

| (8) | Võttes arvesse epidemioloogilise olukorra kiireloomulisust liidus seoses sigade Aafrika katku levikuga, on oluline, et käesoleva otsusega rakendusotsuse 2014/709/EL lisasse tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse epidemioloogilise olukorra kiireloomulisust liidus seoses sigade Aafrika katku levikuga, on oluline, et käesoleva otsusega rakendusotsuse 2014/709/EL lisasse tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 26. märts 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  
  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

3

(4)  Komisjoni 9. oktoobri 2014. aasta rakendusotsus 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/178/EL (ELT L 295, 11.10.2014, lk 63).

4

(5)  Komisjoni 12. märtsi 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/397, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 77, 13.3.2020, lk 5).

5

---

LISA

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse järgmisega:

„LISA

I OSA

1.   Belgia

Järgmised piirkonnad Belgias:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | Rue Mersinhat, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat,

| — | La N818jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N818jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| — | La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- | --- |

—

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| — | La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- | --- |

—

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| — | Le Routeux, |
| --- | --- |

—

Le Routeux,

| — | Rue d’Orgéo, |
| --- | --- |

—

Rue d’Orgéo,

| — | Rue de la Vierre, |
| --- | --- |

—

Rue de la Vierre,

| — | Rue du Bout-d’en-Bas, |
| --- | --- |

—

Rue du Bout-d’en-Bas,

| — | Rue Sous l’Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue Sous l’Eglise,

| — | Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

Rue Notre-Dame,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| — | La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- | --- |

—

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| — | La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411jusque son intersection avec la N40,

| — | N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l’Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l’Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l’Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l’Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| — | Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d’Aubange, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d’Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d’Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d’Aubange,

| — | La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet,

| — | Rue du Fet, |
| --- | --- |

—

Rue du Fet,

| — | Rue de l’Accord jusque son intersection avec N801, |
| --- | --- |

—

Rue de l’Accord jusque son intersection avec N801,

| — | N801 jusque son intersection avec Le Sart, |
| --- | --- |

—

N801 jusque son intersection avec Le Sart,

| — | Le Sart, |
| --- | --- |

—

Le Sart,

| — | La Fosse du Loup, |
| --- | --- |

—

La Fosse du Loup,

| — | Les Chanvières, |
| --- | --- |

—

Les Chanvières,

| — | La Roquignole, |
| --- | --- |

—

La Roquignole,

| — | Hosseuse, |
| --- | --- |

—

Hosseuse,

| — | Rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

Rue de Neufchâteau,

| — | Rue Grande, |
| --- | --- |

—

Rue Grande,

| — | La N894 jusque son intersection avec laN85, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec laN85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Ungari

Järgmised piirkonnad Ungaris:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950950, 950960, 950970, 951050, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150, 956160 és 956450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950950, 950960, 950970, 951050, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150, 956160 és 956450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 902650, 902660, 902670, 902750, 903650, 903750, 903850, 904250, 904350, 904950, 904960, 905070, 905150, 905250 és 905260 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 902650, 902660, 902670, 902750, 903650, 903750, 903850, 904250, 904350, 904950, 904960, 905070, 905150, 905250 és 905260 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250850, 250950, 251050, 251150, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 251950, 252050, 252150, 252250, 252550, 252650 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250850, 250950, 251050, 251150, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 251950, 252050, 252150, 252250, 252550, 252650 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 553250, 553260, 553350, 553750, 553850 és 553910 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 553250, 553260, 553350, 553750, 553850 és 553910 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 571050, 571150, 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577250, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580050, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 571050, 571150, 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577250, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580050, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 855650 és 855660 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 855650 és 855660 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

4.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Pāvilostas novads, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

5.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos,

| — | Kretingos rajono savivaldybės: Imbarės, Kartenos ir Kūlupėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybės: Imbarės, Kartenos ir Kūlupėnų seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybės: Kulių, Nausodžio, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybės: Kulių, Nausodžio, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miestoseniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miestoseniūnijos.

6.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| — | gminy Janowiec Kościelny, Janowo i Kozłowo w powiecie nidzickim, |
| --- | --- |

—

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i Kozłowo w powiecie nidzickim,

| — | powiat działdowski, |
| --- | --- |

—

powiat działdowski,

| — | gminy Łukta, Miłomłyn, Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim, |
| --- | --- |

—

gminy Łukta, Miłomłyn, Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim,

| — | gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim,

w województwie podlaskim:

| — | gminy Kulesze Kościelne, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kulesze Kościelne, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| — | powiat zambrowski, |
| --- | --- |

—

powiat zambrowski,

w województwie mazowieckim:

| — | powiat ostrołęcki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrołęcki,

| — | powiat miejski Ostrołęka, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Ostrołęka,

| — | gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim,

| — | powiat miejski Płock, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Płock,

| — | powiat sierpecki, |
| --- | --- |

—

powiat sierpecki,

| — | powiat żuromiński, |
| --- | --- |

—

powiat żuromiński,

| — | gminy Andrzejewo, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Andrzejewo, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim,

| — | gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim,

| — | powiat przasnyski, |
| --- | --- |

—

powiat przasnyski,

| — | powiat makowski, |
| --- | --- |

—

powiat makowski,

| — | gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| — | gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| — | gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12, i część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12, i część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim,

| — | powiat miejski Radom, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Radom,

| — | powiat szydłowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat szydłowiecki,

| — | powiat gostyniński, |
| --- | --- |

—

powiat gostyniński,

w województwie podkarpackim:

| — | gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| — | gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, część gminy Wiązownica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 i gmina wiejska Jarosław w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, część gminy Wiązownica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 i gmina wiejska Jarosław w powiecie jarosławskim,

| — | gminy Przeworsk z miastem Przeworsk, Gać Jawornik Polski, Kańczuga, Tryńcza i Zarzecze w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Przeworsk z miastem Przeworsk, Gać Jawornik Polski, Kańczuga, Tryńcza i Zarzecze w powiecie przeworskim,

| — | powiat łańcucki, |
| --- | --- |

—

powiat łańcucki,

| — | gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów– w powiecie kolbuszowskim gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów– w powiecie kolbuszowskim gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | powiat opatowski, |
| --- | --- |

—

powiat opatowski,

| — | powiat sandomierski, |
| --- | --- |

—

powiat sandomierski,

| — | gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| — | gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
| --- | --- |

—

gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

| — | gminy Brody i Mirzec w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Brody i Mirzec w powiecie starachowickim,

| — | powiat ostrowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowiecki,

| — | gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| — | gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim,

| — | powiat skierniewicki, |
| --- | --- |

—

powiat skierniewicki,

| — | powiat miejski Skierniewice, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Skierniewice,

| — | gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Ostaszewo, Stegna, Sztutow, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, nastęnie przez drogę nr 7 i S7, i dalej przez drogę nr 502 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr S7 do północnej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ostaszewo, Stegna, Sztutow, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, nastęnie przez drogę nr 7 i S7, i dalej przez drogę nr 502 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr S7 do północnej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| — | gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| — | gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| — | powiat gdański, |
| --- | --- |

—

powiat gdański,

| — | Miasto Gdańsk, |
| --- | --- |

—

Miasto Gdańsk,

| — | powiat tczewski, |
| --- | --- |

—

powiat tczewski,

| — | powiat kwidzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kwidzyński,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Maszewo i Gubin z miastem Gubin w powiecie krośnieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Maszewo i Gubin z miastem Gubin w powiecie krośnieńskim,

| — | gminy Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim, |
| --- | --- |

—

gminy Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim,

| — | gmina Lubrza, Łagów, część gminy Zbąszynek położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Szczaniec położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Lubrza, Łagów, część gminy Zbąszynek położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Szczaniec położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim,

| — | gmina Cybinka w powiecie słubickim, |
| --- | --- |

—

gmina Cybinka w powiecie słubickim,

| — | część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| — | gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim, |
| --- | --- |

—

gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim,

| — | gminy Chocianów, Radwanice, Przemków i część gminy Polkowice położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 331 w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Chocianów, Radwanice, Przemków i część gminy Polkowice położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 331 w powiecie polkowickim,

| — | gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim,

| — | gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Krzemieniewo, Lipno, Osieczna, Rydzyna, Święciechowa, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzemieniewo, Lipno, Osieczna, Rydzyna, Święciechowa, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim,

| — | powiat miejski Leszno, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Leszno,

| — | powiat nowotomyski, |
| --- | --- |

—

powiat nowotomyski,

| — | gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i Kamieniec w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i Kamieniec w powiecie grodziskim,

| — | gminy Stęszew i Buk w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Stęszew i Buk w powiecie poznańskim,

| — | powiat kościański. |
| --- | --- |

—

powiat kościański.

7.   Slovakkia

Järgmised piirkonnad Slovakkias:

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Sobrance, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance,

| — | the whole district of Košice-mesto, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-mesto,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, Pusté Čemerné and Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, Pusté Čemerné and Strážske,

| — | in the district of Košice - okolie, the whole municipalities not included in Part II. |
| --- | --- |

—

in the district of Košice - okolie, the whole municipalities not included in Part II.

8.   Kreeka

Järgmised piirkonnad Kreekas:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

II OSA

1.   Belgia

Järgmised piirkonnad Belgias:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | La frontière avec la France au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La frontière avec la France au niveau de Florenville,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville,

| — | La N894 jusque son intersection avec la rue Grande, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec la rue Grande,

| — | La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| — | La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse, |
| --- | --- |

—

La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse,

| — | Hosseuse, |
| --- | --- |

—

Hosseuse,

| — | La Roquignole, |
| --- | --- |

—

La Roquignole,

| — | Les Chanvières, |
| --- | --- |

—

Les Chanvières,

| — | La Fosse du Loup, |
| --- | --- |

—

La Fosse du Loup,

| — | Le Sart, |
| --- | --- |

—

Le Sart,

| — | La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord, |
| --- | --- |

—

La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord,

| — | La rue de l’Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de l’Accord,

| — | La rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La rue du Fet,

| — | La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| — | La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgaaria

Järgmised piirkonnad Bulgaarias:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III.

3.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Ungari

Järgmised piirkonnad Ungaris:

| — | Békés megye 950850, 950860, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953510, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950850, 950860, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953510, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100,653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658401, 658402, 658403, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100,653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658401, 658402, 658403, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850, 900850, 900860, 900950, 900960, 901050, 901150, 901450, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 903950, 903960, 904050, 904060, 904150, 904450, 904460, 904550 és 904650, 904750, 904760, 904850, 904860, 905050, 905060, 905080, 905350, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850, 900850, 900860, 900950, 900960, 901050, 901150, 901450, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 903950, 903960, 904050, 904060, 904150, 904450, 904460, 904550 és 904650, 904750, 904760, 904850, 904860, 905050, 905060, 905080, 905350, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703350, 703360, 703370, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705150,705250, 705350, 705450, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703350, 703360, 703370, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705150,705250, 705350, 705450, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 7151850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 7151850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 252350, 252450, 252460, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350 és 253450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 252350, 252450, 252460, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350 és 253450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553650 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553650 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570950, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570950, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 853560, 853650, 854150, 854250, 854350, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855750, 855850, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250, 857550, 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 853560, 853650, 854150, 854250, 854350, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855750, 855850, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250, 857550, 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novads, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novads,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos ir Vilkijos seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos ir Vilkijos seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė: Degučių, Marijampolės, Mokolų, Liudvinavo ir Narto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Degučių, Marijampolės, Mokolų, Liudvinavo ir Narto seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Babrungo, Alsėdžių, Žlibinų, Stalgėnų, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Babrungo, Alsėdžių, Žlibinų, Stalgėnų, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Barstyčių, Ylakių, Notėnų ir Šačių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Barstyčių, Ylakių, Notėnų ir Šačių seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| — | gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Milejewo, Młynary, Markusy, Rychliki i Tolkmicko w powiecie elbląskim, |
| --- | --- |

—

gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Milejewo, Młynary, Markusy, Rychliki i Tolkmicko w powiecie elbląskim,

| — | powiat miejski Elbląg, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Elbląg,

| — | powiat gołdapski, |
| --- | --- |

—

powiat gołdapski,

| — | gmina Wieliczki w powiecie oleckim, |
| --- | --- |

—

gmina Wieliczki w powiecie oleckim,

| — | powiat piski, |
| --- | --- |

—

powiat piski,

| — | gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim, |
| --- | --- |

—

gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim,

| — | gminy Biskupiec, Gietrzwałd, Jonkowo, Purda, Stawiguda, Świątki, Olsztynek i miasto Olsztyn oraz część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biskupiec, Gietrzwałd, Jonkowo, Purda, Stawiguda, Świątki, Olsztynek i miasto Olsztyn oraz część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim,

| — | gmina Miłakowo, część gminy Małdyty położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga i część gminy Morąg położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim, |
| --- | --- |

—

gmina Miłakowo, część gminy Małdyty położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga i część gminy Morąg położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim,

| — | część gminy Ryn położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową łączącą miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Ryn położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową łączącą miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| — | gminy Braniewo i miasto Braniewo, Frombork, Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia oraz część gminy Wilczęta położona na pólnoc od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
| --- | --- |

—

gminy Braniewo i miasto Braniewo, Frombork, Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia oraz część gminy Wilczęta położona na pólnoc od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim,

| — | gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| — | gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| — | gmina Nidzica w powiecie nidzickim, |
| --- | --- |

—

gmina Nidzica w powiecie nidzickim,

| — | gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| — | powiat mrągowski, |
| --- | --- |

—

powiat mrągowski,

| — | gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- | --- |

—

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

w województwie podlaskim:

| — | gminy Rudka, Brańsk z miastem Brańsk, i część gminy Boćki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rudka, Brańsk z miastem Brańsk, i część gminy Boćki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim,

| — | powiat grajewski, |
| --- | --- |

—

powiat grajewski,

| — | powiat moniecki, |
| --- | --- |

—

powiat moniecki,

| — | powiat sejneński, |
| --- | --- |

—

powiat sejneński,

| — | gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim,

| — | powiat miejski Łomża, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łomża,

| — | gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- | --- |

—

gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| — | gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| — | gminy Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| — | powiat kolneński z miastem Kolno, |
| --- | --- |

—

powiat kolneński z miastem Kolno,

| — | gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady, Choroszcz i część gminy Poświętne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim, |
| --- | --- |

—

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady, Choroszcz i część gminy Poświętne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim,

| — | powiat suwalski, |
| --- | --- |

—

powiat suwalski,

| — | powiat miejski Suwałki, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Suwałki,

| — | powiat augustowski, |
| --- | --- |

—

powiat augustowski,

| — | powiat sokólski, |
| --- | --- |

—

powiat sokólski,

| — | powiat miejski Białystok, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Białystok,

w województwie mazowieckim:

| — | powiat siedlecki, |
| --- | --- |

—

powiat siedlecki,

| — | powiat miejski Siedlce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Siedlce,

| — | gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| — | powiat węgrowski, |
| --- | --- |

—

powiat węgrowski,

| — | powiat łosicki, |
| --- | --- |

—

powiat łosicki,

| — | gminy Grudusk, Opinogóra Górna, Gołymin-Ośrodek i część gminy Glinojeck położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Grudusk, Opinogóra Górna, Gołymin-Ośrodek i część gminy Glinojeck położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim,

| — | powiat sochaczewski, |
| --- | --- |

—

powiat sochaczewski,

| — | powiat zwoleński, |
| --- | --- |

—

powiat zwoleński,

| — | gminy Garbatka – Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- | --- |

—

gminy Garbatka – Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| — | powiat lipski, |
| --- | --- |

—

powiat lipski,

| — | gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 i część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez droge nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 i część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez droge nr 9 w powiecie radomskim,

| — | gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| — | powiat nowodworski, |
| --- | --- |

—

powiat nowodworski,

| — | powiat płoński, |
| --- | --- |

—

powiat płoński,

| — | gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| — | powiat wołomiński, |
| --- | --- |

—

powiat wołomiński,

| — | część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| — | gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| — | gmina Boguty – Pianki w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Boguty – Pianki w powiecie ostrowskim,

| — | gminy Stupsk, Wiśniewo i część gminy Strzegowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Stupsk, Wiśniewo i część gminy Strzegowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim,

| — | powiat otwocki, |
| --- | --- |

—

powiat otwocki,

| — | powiat warszawski zachodni, |
| --- | --- |

—

powiat warszawski zachodni,

| — | powiat legionowski, |
| --- | --- |

—

powiat legionowski,

| — | powiat piaseczyński, |
| --- | --- |

—

powiat piaseczyński,

| — | powiat pruszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat pruszkowski,

| — | powiat grójecki, |
| --- | --- |

—

powiat grójecki,

| — | powiat grodziski, |
| --- | --- |

—

powiat grodziski,

| — | powiat żyrardowski, |
| --- | --- |

—

powiat żyrardowski,

| — | gminy Białobrzegi, Promna, Radzanów, Stara Błotnica, Wyśmierzyce w powiecie białobrzeskim, |
| --- | --- |

—

gminy Białobrzegi, Promna, Radzanów, Stara Błotnica, Wyśmierzyce w powiecie białobrzeskim,

| — | powiat przysuski, |
| --- | --- |

—

powiat przysuski,

| — | powiat miejski Warszawa, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Warszawa,

w województwie lubelskim:

| — | powiat bialski, |
| --- | --- |

—

powiat bialski,

| — | powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Biała Podlaska,

| — | gminy Aleksandrów, Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny i Tarnogród, część gminy Frampol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Aleksandrów, Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny i Tarnogród, część gminy Frampol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim,

| — | powiat janowski, |
| --- | --- |

—

powiat janowski,

| — | powiat puławski, |
| --- | --- |

—

powiat puławski,

| — | powiat rycki, |
| --- | --- |

—

powiat rycki,

| — | gminy Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| — | gminy Bychawa, Jabłonna, Krzczonów, Garbów Strzyżewice, Wysokie, Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Konopnica, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bychawa, Jabłonna, Krzczonów, Garbów Strzyżewice, Wysokie, Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Konopnica, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim,

| — | gminy Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim,

| — | gmina Fajsławice, część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- | --- |

—

gmina Fajsławice, część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| — | powiat hrubieszowski, |
| --- | --- |

—

powiat hrubieszowski,

| — | gminy Krynice, Rachanie, Tarnawatka, Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krynice, Rachanie, Tarnawatka, Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim,

| — | gminy Białopole, Chełm, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Ruda – Huta, Sawin, Wojsławice, Żmudź w powiecie chełmskim, |
| --- | --- |

—

gminy Białopole, Chełm, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Ruda – Huta, Sawin, Wojsławice, Żmudź w powiecie chełmskim,

| — | powiat miejski Chełm, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Chełm,

| — | gmina Adamów, Miączyn, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Zamość, Grabowiec, część gminy Zwierzyniec położona na południowy-wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 858 i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gmina Adamów, Miączyn, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Zamość, Grabowiec, część gminy Zwierzyniec położona na południowy-wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 858 i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| — | powiat miejski Zamość, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zamość,

| — | powiat kraśnicki, |
| --- | --- |

—

powiat kraśnicki,

| — | powiat opolski, |
| --- | --- |

—

powiat opolski,

| — | gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Podedwórze, Sosnowica w powiecie parczewskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Podedwórze, Sosnowica w powiecie parczewskim,

| — | gminy Hanna, Stary Brus, Wola Uhruska, Wyryki, gmina wiejska Włodawa oraz część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Hanna, Stary Brus, Wola Uhruska, Wyryki, gmina wiejska Włodawa oraz część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim,

| — | gmina Kąkolewnica, Komarówka Podlaska i Ulan Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kąkolewnica, Komarówka Podlaska i Ulan Majorat w powiecie radzyńskim,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat stalowowolski, |
| --- | --- |

—

powiat stalowowolski,

| — | gminy Horyniec-Zdrój, Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Horyniec-Zdrój, Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| — | gminy Adamówka i Sieniawa w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamówka i Sieniawa w powiecie przeworskim,

| — | część gminy Wiązownica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Wiązownica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 w powiecie jarosławskim,

| — | gmina Kamień, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kamień, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim,

| — | powiat leżajski, |
| --- | --- |

—

powiat leżajski,

| — | powiat niżański, |
| --- | --- |

—

powiat niżański,

| — | powiat tarnobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnobrzeski,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| — | gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| — | część gminy Nowy Dwór Gdański położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 oraz przez drogę nr 502 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr S7 do północnej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Nowy Dwór Gdański położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 oraz przez drogę nr 502 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr S7 do północnej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gmina Tarłów i część gminy Ożarów polożona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Tarłów i część gminy Ożarów polożona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

w województwie lubuskim:

| — | powiat wschowski, |
| --- | --- |

—

powiat wschowski,

| — | gminy Bobrowice, Bytnica, Dąbie i Krosno Odrzańskie w powiecie krośnieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bobrowice, Bytnica, Dąbie i Krosno Odrzańskie w powiecie krośnieńskim,

| — | gminy Bytom Odrzański, Kolsko, Nowe Miasteczko, Siedlisko oraz część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy w powieie nowosolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bytom Odrzański, Kolsko, Nowe Miasteczko, Siedlisko oraz część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy w powieie nowosolskim,

| — | gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Nowogród Bobrzański, Sulechów, Świdnica, Trzebiechów oraz część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy w powiecie zielonogórskim, |
| --- | --- |

—

gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Nowogród Bobrzański, Sulechów, Świdnica, Trzebiechów oraz część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy w powiecie zielonogórskim,

| — | powiat żarski, |
| --- | --- |

—

powiat żarski,

| — | powiat żagański, |
| --- | --- |

—

powiat żagański,

| — | gmina Skąpe, część gminy Zbąszynek położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Szczaniec położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Skąpe, część gminy Zbąszynek położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Szczaniec położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat głogowski, |
| --- | --- |

—

powiat głogowski,

| — | gmina Gaworzyce i Grębocice w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gmina Gaworzyce i Grębocice w powiecie polkowickim,

w województwie wielkopolskim:

| — | powiat wolsztyński, |
| --- | --- |

—

powiat wolsztyński,

| — | gminy Rakoniewice i Wielichowo w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rakoniewice i Wielichowo w powiecie grodziskim,

| — | gmina Wijewo w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wijewo w powiecie leszczyńskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| — | gmina Sadkowice w powiecie rawskim. |
| --- | --- |

—

gmina Sadkowice w powiecie rawskim.

8.   Slovakkia

Järgmised piirkonnad Slovakkias:

| — | in the district of Košice – okolie, the whole municipalities of Belza, Bidovce, Blažice, Bohdanovce, Byster, Čaňa, Ďurďošík, Ďurkov, Geča, Gyňov, Haniska, Kalša, Kechnec, Kokšov- Bakša, Košická Polianka, Košický Klečenov, Milhosť, Nižná Hutka, Nižná Mysľa, Nižný Čaj, Nižný Olčvár, Nový Salaš, Olšovany, Rákoš, Ruskov, Seňa, Skároš, Sokoľany, Slančík, Slanec, Slanská Huta, Slanské Nové Mesto, Svinica, Trstené pri Hornáde, Valaliky, Vyšná Hutka, Vyšná Myšľa, Vyšný Čaj, Vyšný Olčvár, Zdoba and Ždaňa, |
| --- | --- |

—

in the district of Košice – okolie, the whole municipalities of Belza, Bidovce, Blažice, Bohdanovce, Byster, Čaňa, Ďurďošík, Ďurkov, Geča, Gyňov, Haniska, Kalša, Kechnec, Kokšov- Bakša, Košická Polianka, Košický Klečenov, Milhosť, Nižná Hutka, Nižná Mysľa, Nižný Čaj, Nižný Olčvár, Nový Salaš, Olšovany, Rákoš, Ruskov, Seňa, Skároš, Sokoľany, Slančík, Slanec, Slanská Huta, Slanské Nové Mesto, Svinica, Trstené pri Hornáde, Valaliky, Vyšná Hutka, Vyšná Myšľa, Vyšný Čaj, Vyšný Olčvár, Zdoba and Ždaňa,

| — | the whole district of Trebišov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not already included in Part I. |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not already included in Part I.

9.   Rumeenia

Järgmised piirkonnad Rumeenias:

| — | Judeţul Bistrița-Năsăud, |
| --- | --- |

—

Judeţul Bistrița-Năsăud,

| — | Județul Suceava. |
| --- | --- |

—

Județul Suceava.

III OSA

1.   Bulgaaria

Järgmised piirkonnad Bulgaarias:

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Simno, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Simno, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Čekiškės, Ežerėlio, Kačerginės, Kulautuvos, Raudondvario, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Čekiškės, Ežerėlio, Kačerginės, Kulautuvos, Raudondvario, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų Rudos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rudos savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos.

3.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Bisztynek, Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- | --- |

—

gminy Bisztynek, Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| — | gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| — | gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| — | gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| — | część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim,

| — | część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga, część gminy Małdyty położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim, |
| --- | --- |

—

część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga, część gminy Małdyty położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim,

| — | gminy Godkowo i Pasłęk w powiecie elbląskim, |
| --- | --- |

—

gminy Godkowo i Pasłęk w powiecie elbląskim,

| — | gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim,

| — | powiat węgorzewski, |
| --- | --- |

—

powiat węgorzewski,

| — | gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| — | gminy Jeziorany, Kolno, Dywity, Dobre Miasto i część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jeziorany, Kolno, Dywity, Dobre Miasto i część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim,

w województwie podlaskim:

| — | gminy Orla, Wyszki, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
| --- | --- |

—

gminy Orla, Wyszki, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim,

| — | gminy Łapy, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, część gminy Poświętne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim, |
| --- | --- |

—

gminy Łapy, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, część gminy Poświętne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim,

| — | gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| — | gminy Perlejewo, Drohiczyn i Milejczyce w powiecie siemiatyckim, |
| --- | --- |

—

gminy Perlejewo, Drohiczyn i Milejczyce w powiecie siemiatyckim,

| — | gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| — | powiat miński, |
| --- | --- |

—

powiat miński,

| — | gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| — | gminy Ojrzeń, Sońsk, Regimin, Ciechanów z miastem Ciechanów i część gminy Glinojeck położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ojrzeń, Sońsk, Regimin, Ciechanów z miastem Ciechanów i część gminy Glinojeck położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim,

| — | część gminy Strzegowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Strzegowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim,

| — | gmina Nur w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Nur w powiecie ostrowskim,

| — | gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- | --- |

—

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| — | gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim,

w województwie lubelskim:

| — | gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim,

| — | gminy Wierzbica, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze w powiecie chełmskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wierzbica, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze w powiecie chełmskim,

| — | gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17, część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17, część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| — | gmina Stary Zamość, Radecznica, Szczebrzeszyn, Sułów, Nielisz, część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843, część gminy Zwierzyniec położona na północny-zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 858 powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stary Zamość, Radecznica, Szczebrzeszyn, Sułów, Nielisz, część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843, część gminy Zwierzyniec położona na północny-zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 858 powiecie zamojskim,

| — | część gminy Frampol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Frampol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim,

| — | gmina Urszulin i część gminy Hańsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 819 w powiecie włodawskim, |
| --- | --- |

—

gmina Urszulin i część gminy Hańsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 819 w powiecie włodawskim,

| — | powiat łęczyński, |
| --- | --- |

—

powiat łęczyński,

| — | gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| — | gminy Adamów, Serokomla, Wojcieszków w powiecie łukowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Serokomla, Wojcieszków w powiecie łukowskim,

| — | gminy Milanów, Parczew, Siemień w powiecie parczewskim, |
| --- | --- |

—

gminy Milanów, Parczew, Siemień w powiecie parczewskim,

| — | gminy Borki, Czemierniki, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Wohyń w powiecie radzyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Borki, Czemierniki, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Wohyń w powiecie radzyńskim,

| — | powiat lubartowski, |
| --- | --- |

—

powiat lubartowski,

| — | gminy Głusk, Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- | --- |

—

gminy Głusk, Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim,

| — | gminy Mełgiew i miasto Świdnik w powiecie świdnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Mełgiew i miasto Świdnik w powiecie świdnickim,

| — | powiat miejski Lublin, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Lublin,

w województwie podkarpackim:

| — | gmina Narol w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Narol w powiecie lubaczowskim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| — | gminy Zabór oraz część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy w powiecie zielonogórskim, |
| --- | --- |

—

gminy Zabór oraz część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy w powiecie zielonogórskim,

| — | powiat miejski Zielona Góra. |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zielona Góra.

4.   Rumeenia

Järgmised piirkonnad Rumeenias:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Judeţului Maramureş. |
| --- | --- |

—

Judeţului Maramureş.

IV OSA

Itaalia

Järgmised piirkonnad Itaalias:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

KODU- JA TÖÖKORRAD

| 27.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/46

---

EUROOPA LIIDU INTELLEKTUAALOMANDI AMETI HALDUSNÕUKOGU OTSUS,

26. märts 2020,

sise-eeskirjade kohta, milles käsitletakse andmesubjektide teatud õiguste piiramist seoses isikuandmete töötlemisega Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti tegevuse raames

HALDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ, (1) eriti selle artiklit 25,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta määrust (EL) 2017/1001 Euroopa Liidu kaubamärgi kohta, (2) eriti selle artiklit 153,

võttes arvesse Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti haldusnõukogu kodukorda, eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse konsulteerimist Euroopa Andmekaitseinspektoriga 18. detsembril 2019

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (edaspidi „amet“) tegutseb kooskõlas määrusega (EL) 2017/1001. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (edaspidi „amet“) tegutseb kooskõlas määrusega (EL) 2017/1001.

| (2) | Määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 kohaselt peavad määruse artiklite 14–22, 35 ja 36 ning samuti artikli 4 (kui selle sätted vastavad artiklites 14–22 sätestatud õigustele ja kohustustele) kohaldamise piirangud põhinema ameti vastuvõetavatel sise-eeskirjadel, kui sellised piirangud ei põhine aluslepingute alusel vastu võetud õigusaktidel. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 kohaselt peavad määruse artiklite 14–22, 35 ja 36 ning samuti artikli 4 (kui selle sätted vastavad artiklites 14–22 sätestatud õigustele ja kohustustele) kohaldamise piirangud põhinema ameti vastuvõetavatel sise-eeskirjadel, kui sellised piirangud ei põhine aluslepingute alusel vastu võetud õigusaktidel.

| (3) | Neid sise-eeskirju, sealhulgas piirangu vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamise sätteid, ei kohaldata, kui andmesubjektide õiguste piiramine on sätestatud aluslepingute alusel vastu võetud õigusaktis. |
| --- | --- |

(3)

Neid sise-eeskirju, sealhulgas piirangu vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamise sätteid, ei kohaldata, kui andmesubjektide õiguste piiramine on sätestatud aluslepingute alusel vastu võetud õigusaktis.

| (4) | Täites oma kohustusi seoses andmesubjekti õigustega määruse (EL) 2018/1725 alusel, peab amet kaalutlema, kas kohaldada saab määruses sätestatud erandeid. |
| --- | --- |

(4)

Täites oma kohustusi seoses andmesubjekti õigustega määruse (EL) 2018/1725 alusel, peab amet kaalutlema, kas kohaldada saab määruses sätestatud erandeid.

| (5) | Haldustegevuse raames võib ametil olla vaja piirata andmesubjektide õigusi kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikliga 25. |
| --- | --- |

(5)

Haldustegevuse raames võib ametil olla vaja piirata andmesubjektide õigusi kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikliga 25.

| (6) | Amet, keda esindab tegevdirektor, on vastutav töötleja, olenemata vastutava töötleja rolli edasisest delegeerimisest ametis isikuandmete töötlemise konkreetsete toimingutega seotud tööülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

(6)

Amet, keda esindab tegevdirektor, on vastutav töötleja, olenemata vastutava töötleja rolli edasisest delegeerimisest ametis isikuandmete töötlemise konkreetsete toimingutega seotud tööülesannete täitmiseks.

| (7) | Isikuandmeid säilitatakse turvaliselt elektroonilises keskkonnas või paberil, mis takistab ebaseaduslikku juurdepääsu või andmete edastamist isikutele, kellel puudub teadmisvajadus. Töödeldavaid isikuandmeid säilitatakse nii, nagu on kirjeldatud ameti isikuandmete kaitse teadetes, privaatsusteadetes ja dokumentides. |
| --- | --- |

(7)

Isikuandmeid säilitatakse turvaliselt elektroonilises keskkonnas või paberil, mis takistab ebaseaduslikku juurdepääsu või andmete edastamist isikutele, kellel puudub teadmisvajadus. Töödeldavaid isikuandmeid säilitatakse nii, nagu on kirjeldatud ameti isikuandmete kaitse teadetes, privaatsusteadetes ja dokumentides.

| (8) | Neid sise-eeskirju tuleb kohaldada kõigile andmetöötlustoimingutele, mida amet teeb seoses haldusjuurdluste, distsiplinaarmenetluste, OLAFile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumite eeltoimingute, rikkumisest teatamise menetluste, ahistamisjuhtumite menetluste (ametlike ja mitteametlike), kaebuste ja meditsiiniandmete menetlemise, siseauditite, määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõike 2 kohaste andmekaitseametniku uurimiste ning IT-turbekontrollidega, mis toimuvad asutusesiseselt või asutuseväliselt (nt CERT-EU). |
| --- | --- |

(8)

Neid sise-eeskirju tuleb kohaldada kõigile andmetöötlustoimingutele, mida amet teeb seoses haldusjuurdluste, distsiplinaarmenetluste, OLAFile teatatavate võimalike rikkumisjuhtumite eeltoimingute, rikkumisest teatamise menetluste, ahistamisjuhtumite menetluste (ametlike ja mitteametlike), kaebuste ja meditsiiniandmete menetlemise, siseauditite, määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõike 2 kohaste andmekaitseametniku uurimiste ning IT-turbekontrollidega, mis toimuvad asutusesiseselt või asutuseväliselt (nt CERT-EU).

| (9) | Sise-eeskirjade kohaldamise juhtudel peab amet selgitama, miks on piirangud demokraatlikus ühiskonnas proportsionaalsed ja tingimata vajalikud, ning järgima põhiõiguste ja -vabaduste põhiolemust. |
| --- | --- |

(9)

Sise-eeskirjade kohaldamise juhtudel peab amet selgitama, miks on piirangud demokraatlikus ühiskonnas proportsionaalsed ja tingimata vajalikud, ning järgima põhiõiguste ja -vabaduste põhiolemust.

| (10) | Seda silmas pidades on amet kohustatud austama nimetatud menetlustes võimalikult suures ulatuses andmesubjektide põhiõigusi, eelkõige õigust teabele, õigust tutvuda andmetega ning õigust nõuda andmete parandamist, kustutamist, andmete töötlemise piiramist, andmesubjektide isikuandmetega seotud rikkumisest teavitamist ning side konfidentsiaalsust, nagu on sätestatud määruses (EL) 2018/1725. |
| --- | --- |

(10)

Seda silmas pidades on amet kohustatud austama nimetatud menetlustes võimalikult suures ulatuses andmesubjektide põhiõigusi, eelkõige õigust teabele, õigust tutvuda andmetega ning õigust nõuda andmete parandamist, kustutamist, andmete töötlemise piiramist, andmesubjektide isikuandmetega seotud rikkumisest teavitamist ning side konfidentsiaalsust, nagu on sätestatud määruses (EL) 2018/1725.

| (11) | Amet peab regulaarselt kontrollima, kas piiramist õigustavad tingimused kehtivad, ning piirangu tühistama, kui need enam ei kehti. |
| --- | --- |

(11)

Amet peab regulaarselt kontrollima, kas piiramist õigustavad tingimused kehtivad, ning piirangu tühistama, kui need enam ei kehti.

| (12) | Vastutav töötleja peab teatama andmekaitseametnikule andmesubjektide õiguste igast piirangust, kui piirang on kõrvaldatud või seda on muudetud, |
| --- | --- |

(12)

Vastutav töötleja peab teatama andmekaitseametnikule andmesubjektide õiguste igast piirangust, kui piirang on kõrvaldatud või seda on muudetud,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu ja kohaldamisala

1.   Otsuses sätestatakse eeskirjad tingimuste kohta, mille korral amet võib lõikes 2 sätestatud töötlemistoimingute raames piirata kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikliga 25 sama määruse artiklites 4, 14–21, 35 ja 36 sätestatud õiguste kohaldamist.

2.   Ameti haldustegevuse raames tuleb neid sise-eeskirju kohaldada kõigile isikuandmete töötlemise toimingutele, mida amet teeb seoses haldusjuurdluste, distsiplinaarmenetluste, rikkumisest teatamise menetluste, ahistamisjuhtumite menetluste (ametlike ja mitteametlike), kaebuste menetlemise, meditsiiniandmete ja/või ‐toimikute töötlemise, siseauditite tegemise, määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõike 2 kohaste andmekaitseametniku uurimiste ning IT-turbekontrollidega, mis toimuvad asutusesiseselt või asutuseväliselt (nt CERT-EU).

Käesolevat otsust kohaldatakse ameti algatatavate ja tehtavate andmetöötlustoimingute suhtes, sh enne eespool nimetatud menetluste algatamist, nende ajal ja menetluste tulemuste järelmeetmete jälgimisel. Seda kohaldatakse ka koostöö ja abi suhtes, mida amet pakub väljaspool oma haldusjuurdlusi OLAFile, liikmesriikide pädevatele asutustele ja/või muudele pädevatele asutustele.

3.   Asjaomased andmekategooriad on nn kindlad andmed (objektiivsed andmed, näiteks identifitseerimisandmed, kontaktandmed, kutsetegevuse andmed, haldusandmed, konkreetsetest allikatest saadud andmed, elektroonilise side andmed ja liiklusandmed) ja/või nn pehmed andmed (juhtumiga seotud subjektiivsed andmed, näiteks õiguslikud põhjendused, käitumisteave, hinnangud, tegevuse ja käitumise andmed ning andmed, mis on seotud või ilmnenud seoses menetluse või toimingu sisuga).

4.   Täites oma kohustusi seoses andmesubjekti õigustega määruse (EL) 2018/1725 alusel, peab amet kaalutlema, kas saab kohaldada määruses sätestatud erandeid.

5.   Otsuses sätestatud tingimuste alusel võib kohaldada piiranguid järgmistele õigustele: andmesubjektide teavitamine, andmetele juurdepääsu ja andmete parandamise, kustutamise või nende töötlemise piiramise õigus, andmesubjektide teavitamine isikuandmetega seotud rikkumisest või elektroonilise side konfidentsiaalsus.

Artikkel 2

Vastutava töötleja kirjeldus ja kaitsemeetmed

1.   Amet kehtestab andmete kuritarvitamise, ebaseadusliku juurdepääsu ja edastamise takistamiseks järgmised kaitsemeetmed:

| a) | paberdokumente säilitatakse turvakappides ning neile on juurdepääs üksnes volitatud töötajatel; |
| --- | --- |

a)

paberdokumente säilitatakse turvakappides ning neile on juurdepääs üksnes volitatud töötajatel;

| b) | kõiki elektroonilisi andmeid säilitatakse turvalises IT-rakenduses kooskõlas ameti turbestandarditega ning elektroonilistes erikaustades, millele on juurdepääs üksnes volitatud töötajatel; asjakohased juurdepääsutasemed antakse individuaalselt; |
| --- | --- |

b)

kõiki elektroonilisi andmeid säilitatakse turvalises IT-rakenduses kooskõlas ameti turbestandarditega ning elektroonilistes erikaustades, millele on juurdepääs üksnes volitatud töötajatel; asjakohased juurdepääsutasemed antakse individuaalselt;

| c) | IT-süsteemides ja nende andmebaasides peavad olema mehhanismid kasutaja isiku kontrollimiseks ühekordse sisselogimise süsteemi abil ning need tuleb automaatselt siduda kasutaja ID ja salasõnaga; lõppkasutajate kontod peavad olema unikaalsed, isiklikud ja edasiantamatud; kasutajakontode jagamine on rangelt keelatud; e-dokumente hoitakse turvaliselt, et kaitsta nendes sisalduvate andmete konfidentsiaalsust ja privaatsust; |
| --- | --- |

c)

IT-süsteemides ja nende andmebaasides peavad olema mehhanismid kasutaja isiku kontrollimiseks ühekordse sisselogimise süsteemi abil ning need tuleb automaatselt siduda kasutaja ID ja salasõnaga; lõppkasutajate kontod peavad olema unikaalsed, isiklikud ja edasiantamatud; kasutajakontode jagamine on rangelt keelatud; e-dokumente hoitakse turvaliselt, et kaitsta nendes sisalduvate andmete konfidentsiaalsust ja privaatsust;

| d) | kõigil isikutel, kellel on juurdepääs andmetele, on konfidentsiaalsuskohustus. |
| --- | --- |

d)

kõigil isikutel, kellel on juurdepääs andmetele, on konfidentsiaalsuskohustus.

2.   Isikuandmete töötlemise toimingute korral on vastutav töötleja amet, keda esindab tegevdirektor, kes võib vastutava töötleja ülesande delegeerida. Andmesubjekte teavitatakse delegeeritud vastutavast töötlejast ameti veebilehel ja/või sisevõrgus avaldatavate isikuandmete kaitse teadete või dokumentide kaudu.

3.   Artikli 1 punktis 3 nimetatud isikuandmete säilitamise tähtaeg ei ole pikem kui artikli 3 lõikes 1 nimetatud isikuandmete kaitse teadetes ja privaatsusteadete märgitud säilitamise tähtaeg. Säilitamise tähtaja lõpus juhtumiteave (sh isikuandmed) kustutatakse, anonüümitakse või arhiivitakse.

4.   Kui amet kaalutleb piirangu kohaldamist, arvestatakse riski andmesubjekti õigustele ja vabadustele, eriti riski teiste andmesubjektide õigustele ja vabadustele, ning riski, et takistatakse töötlemistoimingu eesmärgi saavutamist. Riskid andmesubjektide õigustele ja vabadustele on seotud peamiselt, ent mitte ainult, maineriskidega ning kaitseõiguse ja arvamuse avaldamise õiguse riskidega.

Artikkel 3

Piirangud

1.   Amet avaldab oma veebilehel ja/või sisevõrgus määruse (EL) 2018/1725 artikli 31 tähenduses isikuandmete kaitse teated ja privaatsusteated või dokumendid, millega teavitatakse kõiki andmesubjekte ameti tegevusest seoses nende isikuandmete töötlemisega ning nende õigustest asjaomase menetluse raames; muu hulgas esitatakse nimetatud õiguste võimaliku piiramise teave. Teave peab sisaldama seda, mis õigusi võidakse piirata, piirangu põhjusi ja võimalikku kestust.

2.   Kui asjakohane, tagab amet lõike 3 sätteid arvestades, et andmesubjekte teavitatakse individuaalselt sobivas vormis. Amet võib neid ka individuaalselt teavitada nende õigustest seoses praeguste või tulevaste piirangutega.

3.   Amet võib rakendada piiranguid üksnes määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõikes 1 nimetatud eesmärkidel:

| a) | liikmesriikide julgeolek, avalik julgeolek või riigikaitse; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide julgeolek, avalik julgeolek või riigikaitse;

| b) | süütegude tõkestamine, uurimine, avastamine ja nende eest vastutusele võtmine või kriminaalkaristuste täitmisele pööramine, sealhulgas kaitse avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude eest ja nende ennetamine; |
| --- | --- |

b)

süütegude tõkestamine, uurimine, avastamine ja nende eest vastutusele võtmine või kriminaalkaristuste täitmisele pööramine, sealhulgas kaitse avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude eest ja nende ennetamine;

| c) | liidu või liikmesriigi muud üldist avalikku huvi pakkuvad olulised eesmärgid, eelkõige liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärgid või liidu või liikmesriigi oluline majanduslik või finantshuvi, sealhulgas rahandus-, eelarve- ja maksuküsimused, rahvatervis ja sotsiaalkindlustus; |
| --- | --- |

c)

liidu või liikmesriigi muud üldist avalikku huvi pakkuvad olulised eesmärgid, eelkõige liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärgid või liidu või liikmesriigi oluline majanduslik või finantshuvi, sealhulgas rahandus-, eelarve- ja maksuküsimused, rahvatervis ja sotsiaalkindlustus;

| d) | liidu institutsioonide ja organite sisejulgeolek, sealhulgas nende elektroonilise side võrkude turvalisus; |
| --- | --- |

d)

liidu institutsioonide ja organite sisejulgeolek, sealhulgas nende elektroonilise side võrkude turvalisus;

| e) | kohtusüsteemi sõltumatuse ja kohtumenetluste kaitse; |
| --- | --- |

e)

kohtusüsteemi sõltumatuse ja kohtumenetluste kaitse;

| f) | reguleeritud kutsealade ametieetika rikkumiste ennetamine, uurimine, avastamine ja nende eest vastutusele võtmine; |
| --- | --- |

f)

reguleeritud kutsealade ametieetika rikkumiste ennetamine, uurimine, avastamine ja nende eest vastutusele võtmine;

| g) | jälgimine, kontrollimine või regulatiivsete ülesannete täitmine, mis on, kas või juhtumipõhiselt, seotud avaliku võimu teostamisega punktides a–c osutatud juhtudel; |
| --- | --- |

g)

jälgimine, kontrollimine või regulatiivsete ülesannete täitmine, mis on, kas või juhtumipõhiselt, seotud avaliku võimu teostamisega punktides a–c osutatud juhtudel;

| h) | andmesubjekti kaitse või teiste isikute õiguste ja vabaduste kaitse; |
| --- | --- |

h)

andmesubjekti kaitse või teiste isikute õiguste ja vabaduste kaitse;

| i) | tsiviilõiguslike nõuete täitmise tagamine. |
| --- | --- |

i)

tsiviilõiguslike nõuete täitmise tagamine.

4.   Eelkõige kui amet kehtestab piirangud seoses

| a) | haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetlustega, võivad piirangute aluseks olla määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktid c, e, g, h; |
| --- | --- |

a)

haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetlustega, võivad piirangute aluseks olla määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktid c, e, g, h;

| b) | rikkumisest teatamise menetlustega, võib piirangute aluseks olla määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punkt h; |
| --- | --- |

b)

rikkumisest teatamise menetlustega, võib piirangute aluseks olla määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punkt h;

| c) | ahistamisjuhtumite menetlustega (ametlike või mitteametlikega), võib piirangute aluseks olla määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punkt h; |
| --- | --- |

c)

ahistamisjuhtumite menetlustega (ametlike või mitteametlikega), võib piirangute aluseks olla määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punkt h;

| d) | kaebuste menetlemisega, võivad piirangute aluseks olla määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktid c, e, g, h; |
| --- | --- |

d)

kaebuste menetlemisega, võivad piirangute aluseks olla määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktid c, e, g, h;

| e) | meditsiiniandmete töötlemisega, võib piirangute aluseks olla määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punkt h; |
| --- | --- |

e)

meditsiiniandmete töötlemisega, võib piirangute aluseks olla määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punkt h;

| f) | siseaudititega, võivad piirangute aluseks olla määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktid c, g, h; |
| --- | --- |

f)

siseaudititega, võivad piirangute aluseks olla määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktid c, g, h;

| g) | uurimistega, mida andmekaitseametnik teeb kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2, võivad piirangute aluseks olla määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktid c, g, h; |
| --- | --- |

g)

uurimistega, mida andmekaitseametnik teeb kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2, võivad piirangute aluseks olla määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktid c, g, h;

| h) | asutusesiseste või ‐väliste IT-turbekontrollidega (nt CERT-EU), võivad piirangute aluseks olla määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktid c, d, g, h. |
| --- | --- |

h)

asutusesiseste või ‐väliste IT-turbekontrollidega (nt CERT-EU), võivad piirangute aluseks olla määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktid c, d, g, h.

5.   Kõik piirangud peavad olema vajalikud ja proportsionaalsed, eelkõige arvestades riski andmesubjektide õigustele ja vabadustele, ning järgima põhiõiguste ja ‐vabaduste põhiolemust demokraatlikus ühiskonnas.

Kui kaalutletakse piirangu kohaldamist, tuleb praeguste eeskirjade kohaselt teha vajalikkuse ja proportsionaalsuse kontroll. Aruandluskohustuse täitmiseks dokumenteeritakse see sisehindamisteates igal üksikjuhul eraldi. Kontroll tuleb teha ka piirangu kohaldamise vajaduse läbivaatamisel.

Piirangud tühistatakse kohe, kui neid õigustavad tingimused enam ei kehti. Eelkõige tehakse seda siis, kui leitakse, et piiratud õiguse kasutamine ei tühistaks enam kehtestatud piirangu mõju ega kahjustaks muude andmesubjektide õigusi või vabadusi.

6.   Lisaks võidakse ametil paluda edastada andmesubjektide isikuandmed komisjoni talitustele või muudele ELi institutsioonidele, organitele ja asutustele, liikmesriikide pädevatele asutustele, muudele kolmandate riikide pädevatele asutustele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, sealhulgas järgmisel juhul:

| a) | kui komisjoni talitused või muud ELi institutsioonid, organid ja asutused piiravad oma kohustuste täitmist ja nende andmesubjektide õiguste järgimist määruse (EL) 2018/1725 artiklis 25 nimetatud muude õigusaktide alusel või kooskõlas sama määruse IX peatükiga või muude ELi institutsioonide, organite ja asutuste asutamisaktidega; |
| --- | --- |

a)

kui komisjoni talitused või muud ELi institutsioonid, organid ja asutused piiravad oma kohustuste täitmist ja nende andmesubjektide õiguste järgimist määruse (EL) 2018/1725 artiklis 25 nimetatud muude õigusaktide alusel või kooskõlas sama määruse IX peatükiga või muude ELi institutsioonide, organite ja asutuste asutamisaktidega;

| b) | kui liikmesriikide pädevad asutused piiravad oma kohustuste täitmist ja nende andmesubjektide õiguste kasutamist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (3) artiklis 23 viidatud õigusaktide alusel või selliste meetmete alusel, millega võetakse liikmesriigi õigusesse üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680 (4) artikli 13 lõige 3, artikli 15 lõige 3 või artikli 16 lõige 3. |
| --- | --- |

b)

kui liikmesriikide pädevad asutused piiravad oma kohustuste täitmist ja nende andmesubjektide õiguste kasutamist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (3) artiklis 23 viidatud õigusaktide alusel või selliste meetmete alusel, millega võetakse liikmesriigi õigusesse üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680 (4) artikli 13 lõige 3, artikli 15 lõige 3 või artikli 16 lõige 3.

Kui teine ametiasutus nõuab isikuandmete edastamist, ei rakenda amet ühtki piirangut ning amet kustutab juhtumiteabe (sh isikuandmed) või anonüümib selle nõutud andmete edastamisel sellele asutusele.

7.   Piirangute kohta dokumenteeritud andmed ja (kui asjakohane) ka piirangute aluseks olevaid faktilisi ja õiguslikke asjaolusid käsitlevad dokumendid tehakse taotluse korral kättesaadavaks Euroopa Andmekaitseinspektorile.

Artikkel 4

Läbivaatamine andmekaitseametniku poolt

1.   Amet teavitab põhjendamatu viivituseta oma andmekaitseametnikku kõigist juhtumitest, mil vastutav töötleja piirab kooskõlas käesoleva otsusega andmesubjektide õiguste kohaldamist, kõrvaldab piirangu või muudab piirangu kehtivusaega. Vastutav töötleja annab andmekaitseametnikule juurdepääsu piirangu vajalikkust ja proportsionaalsust hindavale dokumendile ning dokumenteerib selles andmekaitseametniku teavitamise kuupäeva.

2.   Andmekaitseametnik võib esitada vastutavale töötlejale kirjaliku taotluse piirangute kohaldamise läbivaatamiseks. Vastutav töötleja teavitab andmekaitseametnikku kirjalikult taotletud läbivaatamise tulemustest.

3.   Andmekaitseametniku osalemine piirangumenetluses (sh teabevahetus) dokumenteeritakse asjakohases vormis.

Artikkel 5

Andmesubjekti teavitamine

1.   Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ning käesolevas otsuses sätestatud tingimustel võib vastutav töötleja piirata teabe andmist seoses käesoleva otsuse artikli 1 lõikes 2 nimetatud töötlemistoimingutega, kui see on vajalik ja proportsionaalne. Eelkõige võib teabe andmisest keelduda või seda edasi lükata, kui teabe andmine tühistaks töötlemistoimingu mõju.

2.   Kui amet piirab osaliselt või täielikult lõikes 1 nimetatud teabe andmist, dokumenteerib ta ametisiseses hindamisteatises piirangu põhjused, sealhulgas piirangu vajalikkuse ja proportsionaalsuse hinnangu ning piirangu kestuse.

3.   Lõikes 1 nimetatud piirangut kohaldatakse seni, kuni kehtivad selle kehtestamise põhjused.

Kui piirangu põhjused enam ei kehti, teatab amet andmesubjektile piirangu kohaldamise peamised põhjused. Samal ajal teavitab amet andmesubjekti võimalusest esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile või pöörduda Euroopa Liidu Kohtusse.

4.   Amet vaatab piirangu kohaldamise läbi vähemalt kord aastas ning asjaomase menetluse lõpetamisel. Pärast seda hindab vastutav töötleja piirangu kohaldamise vajalikkust üks kord aastas.

Artikkel 6

Andmesubjekti õigus isikuandmetega tutvuda ning õigus taotleda isikuandmete parandamist, kustutamist või nende töötlemise piiramist

1.   Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ning käesolevas otsuses sätestatud tingimustel võib vastutav töötleja piirata õigust isikuandmetega tutvuda või õigust taotleda isikuandmete parandamist, kustutamist või nende töötlemise piiramist seoses käesoleva otsuse artikli 1 lõikes 2 nimetatud töötlemistoimingutega, kui see on vajalik ja proportsionaalne. Käesoleva artikli 6 sätteid ei kohaldata meditsiiniteabele ja/või ‐toimikutele juurdepääsu õiguse suhtes; sellise teabe erieeskirjad on allpool artiklis 7.

2.   Kui andmesubjektid soovivad kasutada õigust tutvuda oma isikuandmetega või taotleda oma isikuandmete parandamist, kustutamist või nende töötlemise piiramist seoses ühe või rohkema konkreetse juhtumi või töötlemistoiminguga, piirdub amet andmesubjekti taotlust kaaludes üksnes kõnealuste isikuandmetega.

3.   Kui amet piirab täielikult või osaliselt isikuandmetega tutvumise õigust või õigust taotleda isikuandmete parandamist, kustutamist või nende töötlemise piiramist, teeb ta järgmist:

| a) | teavitab taotlusele vastamisel asjaomast andmesubjekti kohaldatavast piirangust ja selle peamistest põhjustest ning võimalusest esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile või pöörduda Euroopa Liidu Kohtusse; |
| --- | --- |

a)

teavitab taotlusele vastamisel asjaomast andmesubjekti kohaldatavast piirangust ja selle peamistest põhjustest ning võimalusest esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile või pöörduda Euroopa Liidu Kohtusse;

| b) | dokumenteerib sisehindamisteates piirangu põhjused, sealhulgas piirangu vajalikkuse ja proportsionaalsuse hinnangu ning piirangu kestuse. |
| --- | --- |

b)

dokumenteerib sisehindamisteates piirangu põhjused, sealhulgas piirangu vajalikkuse ja proportsionaalsuse hinnangu ning piirangu kestuse.

Määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 8 kohaselt võib punktis a nimetatud teabe andmisest keelduda või seda edasi lükata, kui teabe andmine tühistaks piirangu mõju.

4.   Amet hindab andmesubjektide õiguste piirangu vajalikkust vähemalt kord aastas ning asjaomase menetluse lõpetamisel. Pärast seda hindab vastutav töötleja vajadust piirangu kohaldamist jätkata andmesubjektide taotlusel.

Artikkel 7

Meditsiiniteabele ja/või -toimikutele juurdepääsu õigus

1.   Meditsiiniteabele ja/või ‐toimikutele juurdepääsu õiguse piiramine peab põhinema erisätetel, mis on esitatud käesolevas artiklis.

2.   Käesoleva artikli järgmisi lõikeid arvestades võib amet piirata andmesubjekti õigust saada vahetu juurdepääsu teda käsitlevatele psühholoogilistele või psühhiaatrilistele meditsiinilistele isikuandmetele ja/või toimikutele, mida amet töötleb, kui nendele andmetele juurdepääs ohustaks tõenäoliselt andmesubjekti tervist. See piirang peab olema proportsionaalne sellega, mida on tingimata vaja andmesubjekti kaitsmiseks.

3.   Juurdepääs lõikes 2 osutatud teabele antakse andmesubjekti valitud arstile.

4.   Sellisel juhul hüvitab meditsiiniteenistus andmesubjektile tema taotluse alusel selle osa kuludest, mis tal tekkisid seoses meditsiiniteabele ja/või ‐toimikutele juurdepääsu saanud arsti konsultatsiooniga ning mida ühine ravikindlustusskeem ei hüvita. Hüvitis ei ole suurem kui ravikulude hüvitamise üldistes rakendussätetes (5) kehtestatud ülemmäära ning selle summa vahe, mille ühine ravikindlustusskeem andmesubjektile nende eeskirjade kohaselt hüvitab.

5.   Meditsiiniteenistus hüvitab sellised kulud tingimusel, et samadele andmetele ja/või toimikutele ei ole varem juurdepääsu antud.

6.   Arvestades käesoleva artikli järgmisi lõikeid, võib amet piirata iga kord eraldi andmesubjekti õigust tutvuda oma meditsiiniteabe ja/või ‐toimikutega, mis on ameti valduses, eelkõige kui selle õiguse kasutamine kahjustaks andmesubjekti või teiste andmesubjektide õigusi ja vabadusi.

7.   Kui andmesubjektid taotlevad juurdepääsu oma isikuandmetele, mida töödeldakse seoses ühe või mitme konkreetse juhtumiga, või konkreetsele isikuandmete töötlemise toimingule, piirdub amet taotlust kaalutledes üksnes nende isikuandmetega.

8.   Kui amet piirab täielikult või osaliselt andmesubjektide õigust tutvuda meditsiiniteabe ja/või -toimikutega, teeb ta järgmist:

| a) | teavitab taotlusele vastamisel asjaomast andmesubjekti kohaldatavast piirangust ja selle peamistest põhjustest ning võimalusest esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile või pöörduda Euroopa Liidu Kohtusse; |
| --- | --- |

a)

teavitab taotlusele vastamisel asjaomast andmesubjekti kohaldatavast piirangust ja selle peamistest põhjustest ning võimalusest esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile või pöörduda Euroopa Liidu Kohtusse;

| b) | dokumenteerib sisehindamisteates piirangu põhjused, sealhulgas piirangu vajalikkuse ja proportsionaalsuse hinnangu ning piirangu kestuse, täpsustades eelkõige, kuidas õiguse kasutamine ohustaks andmesubjekti tervist või kahjustaks andmesubjekti või teiste andmesubjektide õigusi ja vabadusi. |
| --- | --- |

b)

dokumenteerib sisehindamisteates piirangu põhjused, sealhulgas piirangu vajalikkuse ja proportsionaalsuse hinnangu ning piirangu kestuse, täpsustades eelkõige, kuidas õiguse kasutamine ohustaks andmesubjekti tervist või kahjustaks andmesubjekti või teiste andmesubjektide õigusi ja vabadusi.

Määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 8 kohaselt võib punktis a nimetatud teabe andmisest keelduda või seda edasi lükata, kui teabe andmine tühistaks piirangu mõju.

9.   Lõigetes 2 ja 6 nimetatud piiranguid kohaldatakse seni, kuni kehtivad nende kehtestamise põhjused. Kui piirangu kehtestamise põhjused enam ei kehti, vaatab vastutav töötleja andmesubjektide taotlusel läbi vajaduse piirangu kohaldamist jätkata.

Artikkel 8

Andmesubjekti teavitamine isikuandmetega seotud rikkumisest ning elektroonilise side konfidentsiaalsus

1.   Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja käesolevas otsuses sätestatud tingimustel võib vastutav töötleja piirata isikuandmetega seotud rikkumistest teavitamise õigust seoses käesoleva otsuse artikli 1 lõikes 2 osutatud töötlemistoimingutega, kui see on vajalik ja asjakohane. Seda õigust ei tohi siiski piirata ahistamisjuhtumite menetluste korral.

2.   Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja käesolevas otsuses sätestatud tingimustel võib vastutav töötleja piirata õigust elektroonilise side konfidentsiaalsusele seoses käesoleva otsuse artikli 1 lõikes 2 osutatud töötlemistoimingutega, kui see on vajalik ja asjakohane.

3.   Käesoleva otsuse artikli 5 lõikeid 2, 3 ja 4 kohaldatakse, kui amet piirab andmesubjekti isikuandmetega seotud rikkumistest teavitamise õigust või õigust elektroonilise side konfidentsiaalsusele, mis on sätestatud määruse (EL) 2018/1725 artiklites 35 ja 36.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Alicante, 26. märts 2020

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi

Ameti nimel haldusnõukogu esimees

Jorma HANSKI

---

(1)  
  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.

1

(2)  
  ELT L 154, 16.6.2017, lk 1.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016.aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).

4

(5)  Komisjoni 2. juuli 2007. aasta otsus C(2007) 3195, millega kehtestatakse ravikulude hüvitamise üldised rakendussätted.

5

---